Spelling suggestions: "subject:"šeimyna"" "subject:"šeimynas""
1 |
Vaikų globos šeimoje ir šeimynoje organizavimo prielaidos Lietuvoje / Preconditions of child care in the family and foster homes in LithuaniaRatiuk, Natalija 24 September 2008 (has links)
Problema:
Didžioji vaikų dalis, netekusių tėvų globos pirmiausia patenka ne į šeimynas, o į vaikų globos namus, kurie besąlygiškai laikomi veiksminga vaikų globos forma, nors vaikų globa organizuojama, atsižvelgiant į vaiko poreikius.
Aktualumas:
Šiuolaikiniame pasaulyje visiems yra suprantama, kad vaikais reikia pasirūpinti pirmiausia, tačiau dauguma jų vis dar lieka labiausiai skriaudžiami ir pažeidžiami;
Daugėja vaikų, netekusių tėvų globos;
Vaikų globos įstaigos pilnos vaikų, todėl negali suteikti šiems vaikams tinkamos priežiūros bei pagalbos.
Hipotezė:
Globa šeimoje ir šeimynoje geriausiai atitinka vaiko poreikius ir labiausiai padeda vaikui socializuotis visuomenėje bei aktyviai dalyvauti greitai besikeičiančiuose kaitos procesuose.
Darbo tikslas:
Įvertinti vaiko globos šeimoje ir šeimynoje organizavimo privalumus, lyginant su vaikų globos namais.
Darbo uždaviniai:
1. Išanalizuoti vaiko globos organizavimo raidą, skiriant ypatingą dėmesį vaikų globai šeimoje ir šeimynoje;
2. Aptarti Lietuvos Respublikos pagrindinius įstatymus, reglamentuojančius vaiko globos organizavimą;
3. Išanalizuoti respondentų nuomonę apie mūsų šalyje vykdomą vaiko globos organizavimą, taip pat sužinoti respondentų šeimyninio globos modelio vertinimą.
Metodai:
Mokslinių darbų ir teisės aktų analizė;
Apklausa.
Tyrimo objektas – šeimyninis globos modelis.
1. Vaiko globos organizavimas yra dinaminis procesas, kuris kiekvienais metais kinta, o tai skatina tobulinti vaiko globos... [toliau žr. visą tekstą] / Problem
At present child care is organized according to their needs. However, a large majority of orphaned children are not placed in families, but in children’s homes.
Importance
It is universally established that children are still most vulnerable and wronged individuals.
The number of children abandoned by parents is increasing.
Institutions for children’s are too crowded to provide proper aid.
Hypothesis
Child care in the family and foster homes best meet children’s needs and teach them socialization skills.
Aim
Estimate the advantages of organizing child care in the family and foster families and compare them with children’s homes.
Tasks:
1. To analyze the development of organizing child care with an emphasis on children’s care in the family and foster family.
2. To overview the laws of the Republic of Lithuania regulating organization of child care.
3. To analyze the respondents’ opinion of the organization of child care and to find out their evaluation of the foster family model.
Methods
• Analysis of scientific works and analysis of legal acts.
• Interview.
Object of investigation- foster family model.
Conclusions:
*Organizing child care is a dynamic process whose changes in the course of time contribute to its perfection;
*The fundamental aim of child care is to secure his/her education and care in the environment beneficial to the promotion of his/her welfare and which would be similar to that of a natural family;
*The shortage of guardians and their inadequate... [to full text]
|
2 |
Catholic Upbringing in the Foster Family as a Social Pedagogical Phenomenon / Katalikiškas auklėjimas šeimynoje kaip socialinis pedagoginis fenomenasRatnikaitė, Inesė 04 August 2011 (has links)
The thesis analyses phenomenon of catholic upbringing in the foster family. The foster family is spouses who, successfully growing or having grown their children, accept to foster from 6 to 12 children who have lost parents’ care. The main feature of foster family as foster care institution is created family environment which is necessary for the child’s cohesive and versatile development. The cohesive development of foster children is disturbed by loss that is caused by unwanted pregnancy, deprivation, violence, finally by lost of parents (together family and home). The consequences of that lost appear as destroyed relations with surroundings, oneself and life. The coping with consequences of loss requires strong measures, which are given by Catholic upbringing, which in its essence is orientated to reconstruction and perfection of relations. So, there are discussed the peculiarities of the foster family as a structure that is close to the family environment, presented the characteristics of social pedagogical work with non-parental children of this structure, reviewed theoretical foundations of children’s upbringing in the foster family, identified problems of Catholic upbringing in the foster family, emphasized the role of the foster family as a poly-functional social community, upbringing children in a Catholic way in the theses. / Disertacijoje nagrinėjamas katalikiško auklėjimo šeimynose reiškinys. Lietuvoje sukurtos šeimynos – tai sutuoktiniai, į savo šeimą priėmę nuo 6 iki 12 tėvų globos netekusių vaikų. Skiriamasis šeimynos, kaip globos institucijos, bruožas – šeiminė aplinka, būtina visapusiškam ir harmoningam vaiko vystymuisi. Šeimynoje augančių vaikų harmoningas vystymasis būna sutrikdytas netekties: nepageidaujamo nėštumo; deprivacijos, smurto, asocialios aplinkos gimus; galiausiai - tėvų (šeimos, namų) praradimo tėvams atėmus tėvystės teises ar, rečiau, mirties, ligos, emigracijos atvejais. Netekties pasekmės - pažeisti santykiai su aplinka (jaučiamas nesaugumas, nepasitikėjimas kitais, negebėjimas prisirišti ir palaikyti nuoširdžius santykius su kitu asmeniu, negebėjimas pritapti), savimi (pasireiškia žema saviverte, nepasitikėjimu savimi, bejėgiškumo, nevykėlio jausmais, negebėjimu suprasti savo emocijų, autoagresija), gyvenimu (pesimizmas, suicidinės mintys). Šių pasekmių įveikai reikalingos stiprios priemonės, kurias, teikia katalikiškas auklėjimas, savo esme orientuotas į santykių atkūrimą. Taigi, disertacijoje aptariami šeimynos kaip šeimos aplinkoje tėvų globos netekusius vaikus globojančios bendrijos struktūros ypatumai, pateikiama šios struktūros socialinio pedagoginio darbo su bešeimiais vaikais charakteristika, apžvelgiami vaikų auklėjimo šeimynoje teoriniai pagrindai, nustatomas katalikiško auklėjimo šeimynoje problemiškumas, pabrėžiamas šeimynos kaip įvairialypės ir polifunkcinės... [toliau žr. visą tekstą]
|
3 |
Katalikiškas auklėjimas šeimynoje kaip socialinis pedagoginis fenomenas / Catholic Upbringing in the Foster Family as a Social Pedagogical PhenomenonRatnikaitė, Inesė 04 August 2011 (has links)
Disertacijoje nagrinėjamas katalikiško auklėjimo šeimynose reiškinys. Lietuvoje sukurtos šeimynos – tai sutuoktiniai, į savo šeimą priėmę nuo 6 iki 12 tėvų globos netekusių vaikų. Skiriamasis šeimynos, kaip globos institucijos, bruožas – šeiminė aplinka, būtina visapusiškam ir harmoningam vaiko vystymuisi. Šeimynoje augančių vaikų harmoningas vystymasis būna sutrikdytas netekties: nepageidaujamo nėštumo; deprivacijos, smurto, asocialios aplinkos gimus; galiausiai - tėvų (šeimos, namų) praradimo tėvams atėmus tėvystės teises ar, rečiau, mirties, ligos, emigracijos atvejais. Netekties pasekmės - pažeisti santykiai su aplinka (jaučiamas nesaugumas, nepasitikėjimas kitais, negebėjimas prisirišti ir palaikyti nuoširdžius santykius su kitu asmeniu, negebėjimas pritapti), savimi (pasireiškia žema saviverte, nepasitikėjimu savimi, bejėgiškumo, nevykėlio jausmais, negebėjimu suprasti savo emocijų, autoagresija), gyvenimu (pesimizmas, suicidinės mintys). Šių pasekmių įveikai reikalingos stiprios priemonės, kurias, teikia katalikiškas auklėjimas, savo esme orientuotas į santykių atkūrimą. Taigi, disertacijoje aptariami šeimynos kaip šeimos aplinkoje tėvų globos netekusius vaikus globojančios bendrijos struktūros ypatumai, pateikiama šios struktūros socialinio pedagoginio darbo su bešeimiais vaikais charakteristika, apžvelgiami vaikų auklėjimo šeimynoje teoriniai pagrindai, nustatomas katalikiško auklėjimo šeimynoje problemiškumas, pabrėžiamas šeimynos kaip įvairialypės ir polifunkcinės... [toliau žr. visą tekstą] / The thesis analyses phenomenon of catholic upbringing in the foster family. The foster family is spouses who, successfully growing or having grown their children, accept to foster from 6 to 12 children who have lost parents’ care. The main feature of foster family as foster care institution is created family environment which is necessary for the child’s cohesive and versatile development. The cohesive development of foster children is disturbed by loss that is caused by unwanted pregnancy, deprivation, violence, finally by lost of parents (together family and home). The consequences of that lost appear as destroyed relations with surroundings, oneself and life. The coping with consequences of loss requires strong measures, which are given by Catholic upbringing, which in its essence is orientated to reconstruction and perfection of relations. So, there are discussed the peculiarities of the foster family as a structure that is close to the family environment, presented the characteristics of social pedagogical work with non-parental children of this structure, reviewed theoretical foundations of children’s upbringing in the foster family, identified problems of Catholic upbringing in the foster family, emphasized the role of the foster family as a poly-functional social community, upbringing children in a Catholic way in the theses.
|
4 |
Lietuvos vaiko globos (rūpybos) sistemos reogranizavimo strategija: problemos formulavimo analizė / The strategy of lithuanian child care system reorganization: the analysis of problem formulationVaraškaitė, Raimonda 25 November 2010 (has links)
Darbe atlikta vaiko globos (rūpybos) sistemos probleminės situacijos analizė parodė, jog socialinės rizikos šeimų bei jose augančių vaikų sumažėjo, taip pat sumažėjo vaikų atskyrimo nuo šeimos atvejų, globos namuose augančių vaikų. Kaip teigia Vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba, šie teigiami pokyčiai gali būti įtakoti socialinių darbuotojų intensyvaus darbo su rizikos šeimomis. Tačiau taip pat išlieka ir kitų faktorių įtaką: iš apskaitos rizikos šeimos išbraukiamos, kai jos išvyksta iš savivaldybės į kitą, emigruoja, Darbe analizuojama vaiko globos (rūpybos) sistemos reorganizavimo strategijos problemos formulavimas. Empirinis tyrimas atliekamas W. N. Dunn‘o prielaidų analizės metodu, implikuojant surogatinė bei perspektyvinius politikos modelius, taip pat D. Stone požiūrį į skaičių įtaką problemos formulavimui. Atlikus Vaiko globos (rūpybos) sistemos reorganizavimo strategijos problemos formulavimo analizę paaiškėjo, jog: 1. per anksti ar dėl kitų priežasčių, tiriant vaiko globos (rūpybos) sistemos būklę, buvo atskleistos ne visos probleminės situacijos prielaidos. Remiantis šiomis prielaidomis, buvo suformuluota problema ir parinktos jos sprendimo priemonės, kurios neįgalina spręsti esminės vaiko globos sistemos problemos, ir sprendžia tik formalią. Tokiam problemos formulavimui įtakos turėjo vaiko globos (rūpybos) sistemos būklės analizės duomenys, tiksliau statistiniai rodikliai, kurie, remiantis D. Stone skaičių įtaka formuojant problemą, atliko esminės... [toliau žr. visą tekstą] / In 2006 an analysis on the condition of the children’s custody (care) system was performed and a conclusion was drawn that usually the children who have lost parental custody had originated from the families which belong to social risk. Also it was noticed that the number of persons wishing to adopt or foster is decreasing. After the analysis of the children’s custody network in Lithuania has been performed, it has also been noticed that this network does not correspond to the needs of a child and his / her biological family both in the geographical and services senses. Therefore in 2007 the strategy on the reorganization of children’s custody (care) system was approved as well as the plan on optimisation of children’s custody network. The main hypothesis of the research: Although children’s custody (care) system’s reorganization strategy is designed to solve the essential problems of the system, but due to the improper formulation of the problem it solves only formal problem, i.e. that of EIII type (improperly / badly formulated). For the reasoning/denying of the hypothesis, W. N. Dunn’s model on the analysis of assumption has been applied, implying surrogate and perspective models of politics. Also D. Stone’s approach on the creation of numbers in the pole is used and their influence to the formation of a misleading problem (problem of EIII type) is interpreted. The second hypothesis – if the problem in the children’s custody (care) system’s reorganisation strategy is... [to full text]
|
Page generated in 0.0173 seconds