Spelling suggestions: "subject:"distansteori"" "subject:"fostransteori""
1 |
Hur har Schengensamarbetet påverkat främlingsfientligheten i Europas länder? : En studie av sambandet mellan främlingsfientlighet och Schengensamarbetets institutionella förändringar.Fors, Julia January 2013 (has links)
The xenophobic attitudes in Europe are stronger than even. Never before have the member states had as many right-wing parties in action. The aim with this report is therefore to consider whether the Schengen cooperation has had an influence on the development of xenophobia in the member states of EU. The Schengen cooperation became a part of the European Union in 1997, with the aim to abolish the internal border controls for citizens and strengthen the external boarders towards non-members. The intention is furthermore to investigate whether the distance to Schengen ́s external boarder has an impact on the xenophobic attitudes. Three countries are compared: Italy, Netherlands and the United Kingdom. The comparison is based on three indicators: immigration, right-wing parties and the economic situation. Italy is the most xenophobic country like the hypothesis of the report did foresee. Italy and Netherlands are both members of the cooperation and more xenophobic than the United Kingdom. United Kingdom is on the other hand not a member of the cooperation. Consequently are member states of the Schengen cooperation more xenophobic than others.
|
2 |
När kamerorna slocknat : hur fyra gymnasielärare upplevde övergången till distansundervisning / When the cameras are off : how four upper secondary education teachers experienced the transition to emergency remote teachingWerner, Peter January 2022 (has links)
Under covidpandemin som startade 2020 har svenska gymnasieskolor i omgångar bedrivit sin undervisning på distans. Denna uppsats har för avsikt att med utgångspunkt i intervjuer med fyra lärare undersöka övergången från klassrumsundervisning till fjärr- och distansundervisning. I fokus ligger hur lärarna upplevde övergången till distansundervisning, de didaktiska och pedagogiska val dessa lärare gjorde vid övergången, samt de konkreta förändringar som skedde i undervisningen. Lärarnas egna berättelser och upplevelser har sedan analyserats med hjälp av ett sociokulturellt perspektiv, samt med hjälp av transaktionell distansteori. Resultaten pekar på att lärarna oftast upplevt svårigheter med distansundervisningen. De digitala läroplattforma upplevdes som ofta begränsande, snarare än att ge nya möjligheter. Undervisningen gick i från att vara mestadels elevcentrerad och individanpassad till att vara hårdare styrd av läraren gällande både ämnesval och arbetssätt. Många former av undervisning där eleverna lärde sig tillsammans eller av varandra övergavs. Den transaktionella distansen ökade, missförstånd skedde och kommunikationen försämrades. Lärarna upplevde att de fick svårt att läsa av eleverna och anpassa sin undervisning därefter.
|
Page generated in 0.0717 seconds