Spelling suggestions: "subject:"begärande"" "subject:"besvärande""
191 |
Framställning av levd religion i läromedel för årskurs 7-9 : Studie om hur levd religion framställs i läroböcker för årskurserna 7-9 / Representation of lived religion in teaching materials for grades 7-9 : Study on how lived religion is presented in textbooks for grades 7-9Saadi, Aram, Juric, Ines January 2024 (has links)
No description available.
|
192 |
Läraren har mindre krav på tjejerna än oss killar på idrotten : Betygssättning i idrott och hälsa ur ett genus- och elevperspektiv / The teacher has less demands on the girls than on us boys in physical education : Grading in physical education from a gender and student perspectiveAxelsson, Måns, Utbult, Ludvig January 2024 (has links)
No description available.
|
193 |
Analoga och digitala skrivverktyg. För- och nackdelar i elevers tidigaskrivutveckling : En kvantitativ enkätstudie om yrkesverksamma lärares användning avanaloga och digitala skrivverktyg i svenskundervisningen åk F-3 / Analogue and digital writing tools pros and cons on students' earlywriting development : A quantitative survey study on professional teachers' use of analogue anddigital writing tools in the teaching of Swedish, year F-3Molin, Jessica, Sedström, Jenny January 2024 (has links)
No description available.
|
194 |
”Hur kan man använda det på ett bra sätt?” : En studie om hur samhällskunskapslärare bedriver undervisning gällande källkritik och AI / ”How can you use it in a good way?” : A study on how teachers in civic studies teach about source criticism and AIHolmberg, Daniel January 2024 (has links)
The study focuses on AI and source criticism and teachers' views and teaching in this. The teachers interviewed are teachers at junior high school but also high school in the subjects SO and civic studies. The purpose of the survey has been to account for and problematize civic studies teachers' approach to AI and its connection to source criticism.The teachers who were interviewed all have different experiences in the teaching profession, but they all are educated in civic studies at university. The teachers are working in the central parts of Sweden. The question that the study answers are:1. What is the teachers view of AI and how does it affect their teaching of source criticism? The teachers in the study agree on the importance of source criticism in teaching. They all teach about source criticism in their teaching, some a little more while others a little less. Time has been the biggest reason why source criticism has been given a little less space in some teachers' teaching.All the teachers in the study have changed their teaching because of AI. The teachers with more experience and more material have had to make a bigger change in their teaching, while the younger ones were already thrown into a world where AI was already active. One of the teachers testifies about how his teaching philosophy has taken a turn for the worse with AI as he cannot teach in the way he really wants.
|
195 |
Entreprenöriellt lärande : <em>En diskursanalys – Verklighet, projektarbete, mottagare </em>Hautefaye, Jonathan, Arvidsson, Andreas January 2010 (has links)
<p>This is a study of the phenomenon <em>enterprise education</em> in a Swedish school. Enterprise education is a rather new concept in Swedish schools, and it has yet to be clearly defined and sufficiently studied. In order to investigate the various aspects of the education properly an analysis of the language used by its proponents needs to be performed. The authors have used discourse analysis from a perspective provided by Laclau and Mouffe. This is for the purpose of determining how the phenomenon is expressed by four teachers in the school mentioned previously. A critical perspective has been adopted in analyzing the results. A few key elements in the analysis have appeared to justify the education: reality, projects and receiver. Other important concepts are motivation, interest, responsibility, creativity, activity and enterprising. The didactic implications are that one should be aware of the potential pitfalls in the strong rhetoric employed to justify the education.</p>
|
196 |
Entreprenöriellt lärande : En diskursanalys – Verklighet, projektarbete, mottagareHautefaye, Jonathan, Arvidsson, Andreas January 2010 (has links)
This is a study of the phenomenon enterprise education in a Swedish school. Enterprise education is a rather new concept in Swedish schools, and it has yet to be clearly defined and sufficiently studied. In order to investigate the various aspects of the education properly an analysis of the language used by its proponents needs to be performed. The authors have used discourse analysis from a perspective provided by Laclau and Mouffe. This is for the purpose of determining how the phenomenon is expressed by four teachers in the school mentioned previously. A critical perspective has been adopted in analyzing the results. A few key elements in the analysis have appeared to justify the education: reality, projects and receiver. Other important concepts are motivation, interest, responsibility, creativity, activity and enterprising. The didactic implications are that one should be aware of the potential pitfalls in the strong rhetoric employed to justify the education.
|
197 |
"Lär man sig något på fritids egentligen?" : En kvalitativ studie om lärandet på fritidshemmet / "Do we learn anything at after-school-centers?" : A qualitative study of learning in after-school-centersBerglund, Rebecka, Claesson, Dennis January 2015 (has links)
Bakgrund I läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Skolverket 2011b) står det att omsorgen på fritidshemmet ska ha ett tydligt pedagogiskt innehåll som ska bidra till att skolans kunskapsmål uppnås. Detta ska ske på fritidshemmet genom praktiska, laborativa och utforskande moment (Pihlgren & Rohlin 2011). I en rapport av Skolinspektionen (2010) framkommer att majoriteten av fritidshemmen i Sverige inte lever upp till sin fulla potential och betonar att fritidshemmen i större utsträckning bör bidra till att stimulera barnens utveckling och lärande. Skolinspektionen menar att en hög kvalitet i fritidsverksamheten gynnar elevernas kunskapsutveckling även i skolan. Studien handlar om fritidshemsverksamheten och det lärande som sker där samt pedagogernas möjligheter att bedriva pedagogisk verksamhet. Syfte Syftet med vår undersökning är att undersöka hur verksamma pedagoger på fritidshemmet beskriver lärandet som sker på fritidshemmet. Metod I studien har semistrukturerade kvalitativa intervjuer använts. Inför intervjuerna har informanterna fått förbereda sig genom att fundera kring en situation som de anser varit en bra lärandesituation på fritidshemmet. Resultat I resultatet framgår det att det på fritidshemmet förekommer många olika typer av lärande och att lärandet sker hela tiden. Först och främst verkar det vara ett socialt lärande som sker på fritidshemmet, åtminstone enligt de informanter som deltagit i undersökningen. Det framkommer även i studien att förutsättningarna för fritidsverksamheten hos de pedagoger vi intervjuat inte är optimala utan kan förbättras på olika sätt.
|
198 |
Effekten Av Inlärningsmotivation På Modersmålselever / The effect of learning motivation on native language studentsDiaa Bahauldin, Iman, Alshaded, Fatima January 2024 (has links)
Vår studie handlar om vikten av lärandemotivation och dess roll och inverkan på elever. Arbetet började med att litteratur, böcker, avhandlingar och artiklar, valdes ut i den mån de uppfattades som lämpliga för studien. Sedan genomfördes kvalitativa intervjuer med nio grundskolelärare med olika bakgrund, erfarenheter, och utbildningar (sex av dem undervisade i ämnet modersmål och tre undervisade i andra ämnen), detta för att få en förståelse för olika lärares uppfattningar om lärandemotivation. Motivation står som en av de allra viktigaste psykologiska faktorerna när det kommer till elevernas klassrumsinlärning och informanterna var överens om sambandet mellan motivation och prestation och goda studieresultat. Variation i undervisningsinnehåll och metoder, tydlighet och klara instruktioner samt att eleverna känner sig delaktiga med möjlighet att påverka undervisningen framkom som motivationshöjande för eleverna. Dessutom påtalades vikten av goda relationer mellan elev och lärare, vilket gav läraren kunskap om elevens bakgrund, erfarenheter och intressen och möjlighet att styra lektionsinnehållet mot elevens individuella preferenser och behov.
|
199 |
Hur berättas det? : En studie om arbetet med litteratur på förskolan utifrån förskollärares perspektiv / How is it told? : A study on the work with literature in preschool from the preschool teacher’s perspectiveAhrling, Em January 2024 (has links)
Högläsning är vanligt förekommande i arbetet med litteratur på förskolan. De val som ligger bakom arbetet med litteratur på förskolan är ett begränsat forskningsområde. Studiens syfte är att undersöka förskollärares val av böcker och aktiviteter i arbetet med litteratur i förskolan och förstå hur litteraturen bidrar till barns samspel och kommunikation. Studiens syfte besvaras med hjälp av följande frågeställningar: Vad driver förskollärares val av böcker i arbetet med litteratur på förskolan? Hur kan förskollärares val av aktivitet i arbetet med litteratur förstås utifrån ett sociokulturellt perspektiv? Studien genomfördes med kvalitativ metod i form av intervjuer för att ta reda på hur förskollärare reflekterar kring sina val i arbetet med litteratur. Den teoretiska utgångspunkten som användes i analysen är det sociokulturella perspektivet som syftar till att lärande sker i samspel. Studiens resultat visar att förskollärares val i arbetet med litteratur avgörs ofta med avsikt till ett lärande och med koppling till förskolans pågående temaarbete. Ur ett sociokulturellt perspektiv sker ett lärande och en utveckling i alla samspelssituationer.
|
200 |
Pedagogers lärsituationer i vardagen utifrån ett skolledarperspektivElfman, Eva-Britt January 2011 (has links)
Sammanfattning: Syftet med studien är att belysa pedagogers lärsituationer i vardagen utifrån ett skolledarperspektiv. Studien utgår ifrån ett sociokulturellt perspektiv. Metoden utgår från en kvalitativ forskningsmetod med semistrukturerade intervjuer av fyra rektorer inom skilda verksamhetsområden. Resultatet visar att rektorerna olika sätt beskriver sin roll gällande pedagogers lärande i vardagen. Rektorn inom förskolan är den enda ledare som beskriver sitt agerade, utifrån alla kategorier som utkristalliserat sig vid resultatgenomgången, nämligen beskrivning av; strategier och strukturer för att åstadkomma en tillåtande kultur, reflektionstid samt feedbacksystem. Övriga tre rektorer ger en beskrivning som uppfyller en eller flera kategorier gällande deras agerande för att lyfta fram pedagogers lärande i vardagen.
|
Page generated in 0.0453 seconds