Spelling suggestions: "subject:"begärande"" "subject:"besvärande""
201 |
Potentialen och rösterna i nätbaserade dialoger : Dialogiska och medierande redskap för lärandeAmhag, Lisbeth January 2009 (has links)
Under det senaste decenniet har allt fler lärosäten över hela världen arrangerat distansutbildningar eller campusbundna kurser som helt eller delvis är organiserade med hjälp av nätbaserade lärmiljöer. Nätbaserade kurser har därmed blivit vanliga och viktiga mediala arenor inom högre utbildning, såväl i distansutbildningar som i campusbundna kursmoment. Datorstödet har också medfört ett nytt sätt att undervisa på och lära sig med. Men det råder brist på kunskap om hur nätbaserade dialoger bidrar till individuellt och kollektivt lärande. Syftet med studien var att utifrån Bakhtins teoretiska ramverk om dialoger och sociokulturell teori undersöka hur 40 studenter använder skriftliga, asynkrona dialoger (N=1567) för att kunna urskilja hur mening utvecklas individuellt och kollektivt under tre högskolekurser (60 veckor, halvfart distans). Avgränsningen omfattades av att undersöka på vilket sätt och i vilken grad studenterna använder dialogens potential och röster som medierande redskap för sitt och andras lärande i samspel med andra studenter. I resultatet från den grundligare analysen av 265 inlägg framstår att studenterna i olika grad successivt utvecklat en förmåga att använda sig av meningsinnehållet i de skriftliga, asynkrona dialogerna som ett aktivt redskap för att utveckla ny förståelse och nya perspektiv. Det som också synliggjordes var att det är en aktiv lärprocess som utvecklades över tid, när studenterna använde sina erfarenheter tillsammans med andra, mot nya sätt att tänka och handla. Potentialen och de olika rösterna i dialogerna tydliggör att det kollektiva samspelet inte sker eller utvecklas på egen hand, utan måste stimuleras och utmanas under utbildningen av lärare, men också av och mellan studenter. Studiens tillämpning är ett analysredskap och en dialogmodell som utvecklades under analysen för att kunna urskilja hur mening utvecklas individuellt och kollektivt. De kan i förlängningen fungera som pedagogiska redskap för att studenter och lärare ska få insikt i att förstå och utveckla meningsfulla dialoger i samspel med andra på nätet och därmed höja kvalitén i nätbaserad undervisning.
|
202 |
Kroppsligt lärande inom undervisning i teknik : En systematisk litteraturstudie om det kroppsliga lärandets betydelse för elevers kunskapsutvecklingHolmberg, Johanna January 2015 (has links)
Begreppet kroppsligt lärande finns inte tydligt uttryckt i Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11). Studiens syfte är att ta reda på vad forskningen beskriver som kroppsligt lärande och hur ett kroppsligt lärande kan bidra till elevers kunskapsutveckling i teknik. Metoden som använts är en systematisk litteraturstudie där sökord formulerats utifrån syftet och sedan använts för att systematiskt söka litteratur i databaserna Libris, Summon, ERIC via Ebsco Google Scholar och ERIC via ProQuest. Efter sökprocessen har relevant litteratur genomgått kvalitetsgranskning och en innehållsanalys för att se om litteraturen svarade på frågeställningarna. I studien har fyra teman använts; Teoretiskt och praktiskt lärande, problemlösning, den tekniska världen och pedagogens ansvar. Genom den systematiska litteraturstudien visar resultatet att ett kroppsligt lärande är ett samarbete mellan hjärna och hand, teori och praktik i ett. Elever behöver få använda det kroppsliga lärandet för problemlösning och värdering av teknik. Studiens slutsatser pekar på vikten av användandet av kroppsligt lärande i undervisningen och på den stora roll som läraren har. Läraren bör bedriva en undervisning som är meningsfull och tydlig genom ett uttalat syfte. Den här studien kan redovisa en definition av kroppsligt lärande och vad det kan tillföra för elevernas kunskapsutveckling i teknikämnet. / <p>Naturvetenskap</p>
|
203 |
Lärande på kundcenter : En kvantitativ studie om hur olika lärandetekniker tillämpas av medarbetare på kundcenterHasselgren, Martina January 2017 (has links)
The aim of this study was to contribute with knowledge regarding the organizational structures for employees’ learning and how the learning techniques are applied by the employees at the contact centers within the financial sector. This was done through three research questions “To what extent do the employees acknowledge that they learn through non-formal learning techniques?”, “To what extent do the employees acknowledge that they learn through informal learning techniques?” and “Which patterns can be seen based on the employees choices of learning techniques?”. The theoretical background was non-formal and informal learning and was defined through Michael Eraut’s typologies. The non-formal learning technique includes the information and educational activities that are conducted by the organization. The informal learning techniques, on the other hand, involves the learning which origins from individual reflection and also from the exchange of knowledge with colleagues. In order to investigate the research questions a survey was conducted at a contact center at a Swedish bank. The survey was answered by 70 respondents. The empirical data from the survey was then statistically analyzed and the result was interpreted with support from the theoretical background and previous studies within the field of research. The findings indicated that the respondents preferred to use the available information channels when needed to improve their knowledge and competence. This means that the respondents indicated that they learn to a higher extent from the non-formal learning techniques. However, the results also indicated that other non-formal learning techniques, especially meetings and educational activities, were just slightly more preferred than informal learning techniques, such as consulting a colleague. Furthermore, the result indicated that newly employed respondents are more likely to consult a colleague in order to learn. Whereas more experienced respondents to a higher extent used the informational channels in order to learn. Keywords: Workplace learning, non-formal learning techniques, informal learning techniques, contact center, bank
|
204 |
Erfarenhetsbaserat lärande i skolan : Belyst genom en kvalitativ fallstudie av en studieresaLarsson, Linda January 2012 (has links)
Larsson, Linda (2012) Erfarenhetslärande i skolan: - Belyst genom en kvalitativ fallstudie av en studieresa. Examensarbete på avancerad nivå i pedagogik. Akademin för utbildning och ekonomi. Lärarprogrammet på högskolan i Gävle. Syftet med denna kvalitativa studie är att undersöka erfarenhetsbaserat lärande i skolan. För att göra det har jag valt en skola som har infört en tradition att deras niondeklassare får arbeta fram pengar och åka på en studieresa till Auschwitz i Polen. Denna upplevelse har varit utgångspunkten för min studie. För att kunna genomföra undersökningen har jag genomfört öppna intervjuer. Jag har intervjuat rektorn, två pedagoger en manlig och en kvinnlig samt att jag valt att intervjua sex elever från olika år och klasser jag har även där haft en jämn fördelning mellan flickor och pojkar. Jag har sedan kopplat samman min undersökning med John Deweys teorier om erfarenheter och lärande. Min undersökning visar att samtliga av informanterna är positivt inställda till erfarenhetsbaserat lärande i skolan. I resultatet av undersökningen jämförs de svar jag får av pedagogerna med de svar jag får av eleverna. Det som framkommer är att såväl lärare som elever är väldigt positivt inställda till denna form av undervisning. Båda parter tycker att kunskapen når fram till fler elever samt att den befästs djupare liksom Dewey skrivit om.
|
205 |
Hur lär sig anställda på jobbet? : En studie om anställdas upplevelser av arbetsplatslärandeMattila, Christina January 2019 (has links)
Syftet med den här studien var att beskriva och analysera hur anställda upplever arbetsplatslärande på sin arbetsplats och vilken betydelse de ger informellt och formellt sätt att lära för det egna lärandet. Tidigare forskning visar att det informella lärandet är av störst betydelse för arbetsplatslärandet medan formella sätt att lära är av mindre betydelse. Ansatsen i studien var kvalitativ och data samlades in via halvstrukturerade kvalitativa intervjuer. Totalt intervjuades nio personer från en organisatorisk enhet i en stor statlig myndighet. Insamlade data resulterade i 50 sidor transkriberad utskrift som sedan strukturerades genom kodning och kategorisering. Resultatet av studien visade liksom tidigare forskning att det informella lärandet var av störst betydelse för arbetsplatslärandet. Lära av kollegor, problemlösning och självlärande var vanliga och betydelsefulla sätt att lära. Formellt lärande som utbildning var också av betydelse framförallt om den anställde hade ett behov av utbildningen och såg nytta med den i sitt jobb. Studien visade att informella sätt att lära även har betydelse vid formella sätt, till exempel att resonera med en kollega efter genomförd utbildning. Förslag som intervjupersonerna framförde för att förbättra arbetsplatslärandet var att skapa bättre förutsättningar för nyanställda att komma in i jobbet och ta hand om dem ännu bättre. Även att effektivisera möten, bli bättre på feedback och bättre ta vara på erfarenhet framfördes. / <p>2019-08-19</p>
|
206 |
Play at Leisure-time centres - A study of educators' views on playShohreh, Gharanfoli January 2017 (has links)
Fredrik Ole Lillemyr (2002) hävdar att leken har en rad olika funktioner för barn, exempelvis att den är en förberedelse inför vuxenlivet där de bland annat lär sig att hantera sociala situationer samt hur emotionella situationer kan hanteras. Under leken tränar och övar barn bland annat på sin sociala kompetens och kommunikativa förmåga (Lillemyr 2002). Begreppet lek kan förklaras genom otaliga teorier, bland annat att lek enbart är en handling eller att lek är ett verktyg för lärande. Leken kan vara styrd eller fri och upplevs olika beroende på vem som medverkar i den (Pramling Samuelsson 2007; Knutsdotter 1987, 1991, 1992, 1996, 2009; Øksnes 2011). Examensarbetets syfte är att undersöka fritidspedagogers syn på lek samt att lyfta fram vad leken kan anses ha för funktion inom fritidshemmets ramar. I min studie valde jag att använda mig av kvalitativa intervjuer där tolv pedagoger på ett fritidshem i Skåne medverkade. Resultatet visar att de intervjuade pedagogerna har en positiv syn på lek i fritidshemmet samt att pedagogerna anser att leken påverkar barnen positivt i relation till deras utveckling och lärande. Pedagogerna anser att leken har en viktig roll för barns lärande.
|
207 |
Lustfyllt och erfarenhetsbaserat lärandeEriksson, Lina, Ek, Emma January 2008 (has links)
No description available.
|
208 |
Ledarskapets betydelse för medarbetares kompetensutveckling: ur ett ledarperspektivKhorshid, Sanaa, Piir, Katarina January 2022 (has links)
Organisationer behöver rätt kompetens för att de ska vara konkurrenskraftiga, vilket kan handla om att bibehålla eller utveckla befintlig kompetens. Ledarskapet spelar en betydande roll för medarbetares kompetensutveckling och är således en viktig del inom organisationer. Studiens syfte är att få en ökad förståelse för hur chefer utövar sitt ledarskap i syfte att främja kompetensutveckling samt vilka strategier som chefer använder för att motivera sina medarbetare till att delta i olika kompetensutvecklingsåtgärder. Detta har undersökts utifrån ett transformativt ledarskap och kompetensutveckling har undersökts utifrån formellt samt informellt lärande. Studiens empiri har samlats in via semistrukturerade intervjuer som genomförts digitalt med sex stycken chefer och har analyserats genom att olika teman har identifierats. Resultatet visar att chefer använder olika metoder för att främja kompetensutveckling där vikten av att agera som en förebild, skapa rätt förutsättningar samt överlåta ansvar och problemlösning till medarbetarna, beskrivs. Medarbetarsamtal eller uppföljningssamtal är forum som används i syfte att motivera medarbetare till att delta i kompetensutvecklingsåtgärder. Därutöver framkommer det att chefer främjar kompetensutveckling genom att medarbetare får nätverka mellan olika avdelningar inom organisationen samt genom att bilda projektgrupper där medarbetare arbetar mot uppsatta mål. Studiens resultat bekräftar tidigare forskning vad gäller att ledarskapet har betydelse för medarbetarnas kompetensutveckling. Förslag på fortsatta studier är bland annat huruvida ledarskapets betydelse för medarbetares kompetensutveckling har förändrats av pandemin, och i sådant fall på vilket sätt. Vidare skulle en longitudinell studie inom detta ämne vara intressant för att få en förståelse för ledarskapets betydelse på sikt samt vad kompetensutveckling leder till hos medarbetare. / Organizations need the right competence to be competitive, which may involve maintaining or developing existing competence. Leadership plays a decisive role for employee skill development and is thus an important part within organizations. The purpose of the study is to gain an increased understanding of how managers exercise their leadership to promote competence development and which strategies managers use to motivate their employees to participate in various competence development measures. This has been investigated based on transformational leadership and competence development has been investigated based on formal and informal learning processes. The study´s empirical data has been collected via semi-structured interviews conducted digitally with six managers and has been analyzed by identifying different themes. The results show that managers use different methods to promote competence development, where the importance of acting as a role model, creating the right conditions, and delegating responsibility and problem solving to employees is described. Employee interviews or follow-up interviews are forums used for the purpose of motivating employees to participate in competence development measures. In addition, it appears that managers promote competence development through networking between different departments in the company and by forming project groups where employees work towards set goals. The study's results confirm previous research regarding the importance of leadership for employees´ skill development. Suggestions for further studies are, for instance, whether the importance of leadership for employee skill development has changed because of the pandemic, and if so in what way. Furthermore, a longitudinal study within this study would be interesting to gain an understanding of the importance of leadership in the long term and what skill development leads to in the employee.
|
209 |
Att arbeta inom en myndighet och möta individer : En kvalitativ studie angående fem arbetsförmedlares upplevelser av lärande i arbetetBeckman, Caroline January 2015 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur arbetsförmedlarna i studien upplever förutsättningarna lärandet på Arbetsförmedlingen som arbetsplats, vad de beskrev vara drivkraften för sitt individuella lärande och hur deras upplevelser kunde förstås som en balans mellan det reproduktiva respektive utvecklingsinriktade lärandet och utförandets respektive utvecklingens logik. Tanken var att resultatet av studien skulle kunna användas i fortsatta diskussioner kring lärandestrategier i ett föränderligt arbetsliv. Denna kvalitativa studie genomfördes genom semistrukturerade intervjuer med fem arbetsförmedlare och visade att kärnan för lärandet kretsar kring viljan att göra ett bra jobb gentemot kunderna. En hög förändringstakt och en hög arbetsbelastning beskrevs som påtaglig i arbetsmiljön men hanteras med hjälp av lärande och är en källa till lärande. Dubbelheten att vara del av en myndighet med dess ramar och krav på enhetlighet och samtidigt möta unika individer, beskrevs vara en väsentlig faktor i lärandemiljön, där utförandets respektive utvecklingens logik existerar i ett spänningsförhållande. Vissa arbetsmoment beskrevs präglas av ett reproduktivt lärande, för att skapa utrymme åt utvecklingsinriktat lärande, som möjliggör ett utvecklingstänk som gagnar kunderna. Arbetsförmedlarna beskrev tydligt lösningsfokus där arbetssätt och verktyg att göra ett bra jobb hittas i verksamhetens lärandemiljö, som övervägande byggde på informella lärandenätverk.
|
210 |
”Jag gömmer mig i garderoben” : En studie om några musicerande gymnasieelevers tillvägagångssätt vid användandet av videolektioner på YouTube.Sjösten, Christoffer January 2016 (has links)
This study examines four pupils approach to the use of video lessons on YouTube as a tool for learning on their musical instruments. The thesis is based on interviews and observations with the study participants. In the interviews, the pupils talk about their practicing and in the observations they demonstrate it practically. The study also examines the various pupils views on the pros and cons on YouTube as a tool for learning.The study shows some of the practices the study participants use with YouTube's video lessons. For example the use of a chronologically or non chronological approach, the use of the pause function, vocal support, focused left- and right-hand playing and phrase repeating. In the discussion the result is analyzed and the practices are focused down to two main factors that summarizes the different approaches. Then a theoretical model is presented to categorize different approaches to YouTube as a tool for learning on musical instruments.
|
Page generated in 0.0946 seconds