Spelling suggestions: "subject:"elisabeth,"" "subject:"élisabeth,""
21 |
Elizabeth Eybers Se "Nederlandse" Bundels, 1962-1991.Jansen, Ena January 1992 (has links)
A thesis submitted to the Faculty of Arts,
University of the Witwatersrand, Johannesburg,
for the degree of Doctor of Philosophy. / Since Eybers went to live in Amsterdam in 1961 her poetry has always been
simultaneously published in Amsterdam and Cape Town. Nine of her sixteen collections
since she made her debut in 1936 can therefore be called "Dutch" in the sense that they
have not only been published in the Netherlands, but have also been reviewed there
extensively and very positively. She is regarded as a poet belonging to the Dutch literary
tradition, and was awarded the highest prize for Dutch literature in 1991. All of this has
happened without her losing her South African readership or status as one of the greatest
Afrikaans poets.
In this study I present an overview of the situation in Holland with regard to the scant
acceptance and Jack of knowledge of Afrikaans and of its literature at the time Eybers
went to live there. The uniqueness of her Dutch acceptance is analysed against this
background. An overview of her Dutch and South African reviews (1962-1992)clearly
shows that Dutch reviewers have always been fascinated by the fact that they can
understand her work in spite of the fact that Afrikaans is otherwise considered a language
from which texts need to be translated into Dutch in order to be readable and marketable.
Because Eybers lives in the Netherlands she shares a frame of reference with her Dutch
readers. Her language has incorporated many typical Dutch phrases, allowing her poetry
to become more accessible and familiar to Dutch readers. Basically,though, she still writes
in Afrikaans and South African readers still read and regard her as an Afrikaans poet In
her poems - which often describe her state of voluntary exile and In which memories of
the vast South African landscape are described - South African readers therefore find
much which is familiar to them. Her themes -Iove.Ionellness, ageing, death, estrangement
- are universal. In spite of this wide acceptance an in depth study or the particularities of
the Eybers Idiolect and fields of reference clearly shows that both sets of leaders are
constantly faced with quite severe comprehension problems. I therefore argue that the
work of Eybers offers a unique example of "making it strange", the element which the
Russian Formalists regarded as the essentiai difference between natural language and
poetic language. The "double world" and "go between" language of Eybers result in a
blend of intimacy and strengeness which two sets of readers experience in different ways.
I argue that particular "ungrammaticalities" make her "Dutch" volumes "doubly poetical".
Formalist, reception and semiotic theories are employed in a descriptive explanation of
the Eybers phenomenon. / Andrew Chakane 2018
|
22 |
Konsten och yttrandefriheten : <em> </em>En diskursanalys av debatten om Elisabeth Ohlsons Ecce Homo och Lars Vilks MuhammedbildWestergård, Cecilia January 2010 (has links)
<p>Bakgrund: Yttrandefriheten blir ofta ett ämne för debatt då någon yttrar en åsikt som är kontroversiell eller ouppskattad. Detta blev fallet 1998 då konstnären Elisabeth Ohlsons fotografiska utställning Ecce Homo hade vernissage i Stockholm. Utställningen innehöll gestaltningar av olika situationer ur Nya Testamentet där Jesus porträtterades av olika homosexuella män som i sin tur omgavs av andra homo-, bi- och transsexuella som föreställde bland annat apostlarna och Jesus mor Maria. I mars 2010 hamnade konstnären Lars Vilks åter i hetluften, när det stod klart att ett flertal olika personer gripits utomlands för planer på att mörda honom. Anledningen till att Vilks var målet för attentatet var hans teckning av Muhammed som rondellhund, då det inom islam är förbjudet att avbilda profeten Muhammed. Båda konstnärer utsattes för hot från människor som menade att man inte får ta sig friheten att behandla religiösa symboler hur man vill. Detta ledde till debatter om både konstverken i sig samt var gränsen för yttrandefrihet går inom konsten.</p><p>Frågeställningar: Målet med denna uppsats är att undersöka debatterna angående Ecce Homo och Muhammedbilden så som de har framställts i Dagens Nyheter, för att på så sätt urskilja eventuella skillnader mellan samtalen angående synsättet på yttrandefrihet. Frågeställningen är alltså: Har det skett någon förändring i debatten om yttrandefrihet mellan 1998 och 2010, att döma av hur yttrandefriheten konstruerades i debatten om Ecce Homo respektive Muhammedbilden?</p><p>Metod: Analysen av sammanlagt tio debatt- och kulturartiklar har utförts med hjälp av diskursanalys, där Torsten Thuréns verktyg för textnära analys ur "Tanken, språket och verkligheten" har fungerat som stöd.</p><p>Slutsats: Den ursprungliga frågeställningen om det har skett någon förändring i debatten mellan 1998 och 2010 är inte helt okomplicerad att besvara, då analysen visade att samtalet om Ecce Homo inte behandlade yttrandefrihet lika konkret som samtalet om Muhammedbilden. De analyserade artiklarna om Ecce Homo handlade istället till störst del om homosexuellas rättigheter i kyrkan och samhället. Däremot kan man se exempel på stöd för yttrandefriheten i form av att debattörerna önskar se ett utökat och öppnare samtal om homosexuellas rättigheter och i förlängningen att homosexuellas rättigheter ska vara jämställda heterosexuellas. I debatten om Muhammedbilden å andra sidan, behandlar samtalet nästintill uteslutande yttrandefriheten. Yttrandefriheten konstrueras som en nödvändig, grundläggande rättighet som inte får inskränkas till följd av hot från odemokratiska krafter. Fyra av fem artikelförfattare tar klart ställning för yttrandefriheten medan den femte diskuterar ämnet och begreppet yttrandefrihet i sig, utan att i klartext ta ställning för eller emot Lars Vilks konstverk. Slutsatsen blir därmed att debatterna blir komplicerade att jämföra med varandra på grund av mängden olika diskurser som debatterna rör sig inom, samt att samtalet om Muhammedbilden rönte en betydligt häftigare, explicit debatt om yttrandefrihet än vad Ecce Homo (dock implicit) gjorde.Nyckelord: Lars Vilks, Elisabeth Ohlson, Ecce Homo, diskursanalys, yttrandefrihet</p>
|
23 |
La Valorisation de La Maternité en France Contemporaine et Ses ConséquencesMatlock, Margaret P. 20 April 2012 (has links)
This thesis is an analysis of the effects of pronatalist policies and social pressure to have children on the role of women in society. Written in French.
|
24 |
Effi Briest, historische Realität und literarische Fiktion in den Werken von Fontane, Spielhagen, Hochhuth, Brückner und Keuler /Restenberger, Anja, January 1900 (has links)
Dissertation--Pennsylvania state university, 2000. / Bibliogr. p. 263-274.
|
25 |
Konsten och yttrandefriheten : En diskursanalys av debatten om Elisabeth Ohlsons Ecce Homo och Lars Vilks MuhammedbildWestergård, Cecilia January 2010 (has links)
Bakgrund: Yttrandefriheten blir ofta ett ämne för debatt då någon yttrar en åsikt som är kontroversiell eller ouppskattad. Detta blev fallet 1998 då konstnären Elisabeth Ohlsons fotografiska utställning Ecce Homo hade vernissage i Stockholm. Utställningen innehöll gestaltningar av olika situationer ur Nya Testamentet där Jesus porträtterades av olika homosexuella män som i sin tur omgavs av andra homo-, bi- och transsexuella som föreställde bland annat apostlarna och Jesus mor Maria. I mars 2010 hamnade konstnären Lars Vilks åter i hetluften, när det stod klart att ett flertal olika personer gripits utomlands för planer på att mörda honom. Anledningen till att Vilks var målet för attentatet var hans teckning av Muhammed som rondellhund, då det inom islam är förbjudet att avbilda profeten Muhammed. Båda konstnärer utsattes för hot från människor som menade att man inte får ta sig friheten att behandla religiösa symboler hur man vill. Detta ledde till debatter om både konstverken i sig samt var gränsen för yttrandefrihet går inom konsten. Frågeställningar: Målet med denna uppsats är att undersöka debatterna angående Ecce Homo och Muhammedbilden så som de har framställts i Dagens Nyheter, för att på så sätt urskilja eventuella skillnader mellan samtalen angående synsättet på yttrandefrihet. Frågeställningen är alltså: Har det skett någon förändring i debatten om yttrandefrihet mellan 1998 och 2010, att döma av hur yttrandefriheten konstruerades i debatten om Ecce Homo respektive Muhammedbilden? Metod: Analysen av sammanlagt tio debatt- och kulturartiklar har utförts med hjälp av diskursanalys, där Torsten Thuréns verktyg för textnära analys ur "Tanken, språket och verkligheten" har fungerat som stöd. Slutsats: Den ursprungliga frågeställningen om det har skett någon förändring i debatten mellan 1998 och 2010 är inte helt okomplicerad att besvara, då analysen visade att samtalet om Ecce Homo inte behandlade yttrandefrihet lika konkret som samtalet om Muhammedbilden. De analyserade artiklarna om Ecce Homo handlade istället till störst del om homosexuellas rättigheter i kyrkan och samhället. Däremot kan man se exempel på stöd för yttrandefriheten i form av att debattörerna önskar se ett utökat och öppnare samtal om homosexuellas rättigheter och i förlängningen att homosexuellas rättigheter ska vara jämställda heterosexuellas. I debatten om Muhammedbilden å andra sidan, behandlar samtalet nästintill uteslutande yttrandefriheten. Yttrandefriheten konstrueras som en nödvändig, grundläggande rättighet som inte får inskränkas till följd av hot från odemokratiska krafter. Fyra av fem artikelförfattare tar klart ställning för yttrandefriheten medan den femte diskuterar ämnet och begreppet yttrandefrihet i sig, utan att i klartext ta ställning för eller emot Lars Vilks konstverk. Slutsatsen blir därmed att debatterna blir komplicerade att jämföra med varandra på grund av mängden olika diskurser som debatterna rör sig inom, samt att samtalet om Muhammedbilden rönte en betydligt häftigare, explicit debatt om yttrandefrihet än vad Ecce Homo (dock implicit) gjorde.Nyckelord: Lars Vilks, Elisabeth Ohlson, Ecce Homo, diskursanalys, yttrandefrihet
|
26 |
Das benediktinische Doppelkloster Schönau und die Visionen Elisabeths von SchönauKemper, Joachim 10 January 2013 (has links) (PDF)
Beitrag über die Geschichte des Doppelklosters Schönau (Taunus, Rheinland-Pfalz) und die mittelalterliche Mystikerin Elisabeth von Schönau (ca. 1129-1164).
|
27 |
Aus der "Schwarzen Möwe" wird "Elisabeth" Entstehung und Inszenierungsgeschichte des Musicals über die Kaiserin von ÖsterreichRommel, Birgit January 2003 (has links)
Zugl.: Wien, Univ., Diplom-Arbeit, 2003
|
28 |
Frances Elisabeth Crowell an evaluation of an European nursing experience /Vickers, Elizabeth Dwyer. January 1996 (has links)
Thesis (M.A.)--University of West Florida, 1996. / Title from title page of source document. Document formatted into pages; contains 109 pages. Includes bibliographical references.
|
29 |
Die europäische Ordnung stirbt ... - Religion und Geschichtskonstruktion im Angesicht der Katastrophe : eine vergleichende Untersuchung der Romane Die Schlafwandler von Hermann Broch und Das unauslöschliche Siegel von Elisabeth Langgässer /Kubik, Silke. January 2008 (has links)
Univ., Diss.--Göttingen, 2006.
|
30 |
Identität, öffentlicher Austausch und die Hierachie der Isolation. Die Sozialpsychologie Erving Goffmans im Bezugsrahmen der Theorie öffentlicher Meinung /Wittkowski, Oliver. January 1995 (has links)
Universiẗat, Diss.--Mainz, 1995.
|
Page generated in 0.0254 seconds