Spelling suggestions: "subject:"doing concern pinion"" "subject:"doing concern 0pinion""
1 |
A Qualitative Look into Auditor’s Going Concern AssessmentAronsson, Jonathan, Granstedt, Adam January 2021 (has links)
Introduction: The history of going concern have been surrounded by uncertainties. The concept becomes relevant in times of economic crisis. The accuracy of existing procedures concerning GCOs have been questioned, where firms file for bankruptcy without any prior indications of going concern issues. Therefore, it has been questioned if the auditors are better than anyone else to predict the future. The standards and regulations leave out large room for professional judgement, thus there is a great risk of fluctuations in the judgement process in practice. Without a complete understanding of going concern, one could question the added value of the concept, and what conclusions can be made from prior literature. Purpose: The purpose of our study is to enhance the understanding of the auditor’s going concern assessment by looking further into their application and treatment of the concept in practice. This will provide a more complete nuanced picture of auditor’s conceptualization and their process of evaluating going concern. Method: Our purpose in this study is achieved by using a qualitative research method. The empirical findings are collected through using a semi-structured interview approach. The interview guide is developed from our model (Figure 2) which is derived from previous literature in the field. Our sample consists of 6 authorized auditors from the Jönköping region. Findings: The findings indicate that the perception shifts based on the process. Going concern is a difficult assessment, which is highly influenced by subjective judgement. Auditor’s application process in practice can be identified as a step-process. Between these steps, the perception changes. The process is characterized by auditors seeking evidence to the contrary of issuing a GCO.
|
2 |
A Theory Of Complex Adaptive Inquiring Organizations: Application To Continuous Assurance Of Corporate Financial InformationKuhn, John 01 January 2009 (has links)
Drawing upon the theories of complexity and complex adaptive systems and the Singerian Inquiring System from C. West Churchman's seminal work The Design of Inquiring Systems the dissertation herein develops a systems design theory for continuous auditing systems. The dissertation consists of discussion of the two foundational theories, development of the Theory of Complex Adaptive Inquiring Organizations (CAIO) and associated design principles for a continuous auditing system supporting a CAIO, and instantiation of the CAIO theory. The instantiation consists of an agent-based model depicting the marketplace for Frontier Airlines that generates an anticipated market share used as an integral component in a mock auditor going concern opinion for the airline. As a whole, the dissertation addresses the lack of an underlying system design theory and comprehensive view needed to build upon and advance the continuous assurance movement and addresses the question of how continuous auditing systems should be designed to produce knowledge--knowledge that benefits auditors, clients, and society as a whole.
|
3 |
PCAOB INTERNATIONAL INSPECTION AND AUDIT QUALITYSong, Hakjoon January 2012 (has links)
The Public Company Accounting Oversight Board (PCAOB) has recently begun inspecting foreign audit firms. An important policy concern is that several foreign jurisdictions have refused to allow the PCAOB to conduct inspections of their audit firms. In this dissertation, I investigate (1) whether audit quality is higher for client firms (henceforth "complying" clients) whose foreign auditors have been inspected by the PCAOB, compared to client firms (henceforth "blacklisted" clients) of foreign auditors whose governments have refused inspections by the PCAOB, and (2) whether audit quality improves in the post inspection period for clients of inspected foreign auditors. I use abnormal accruals, total accruals, value relevance, and the likelihood of receiving a going concern opinion as proxies for audit quality. I conduct empirical tests on two samples, a cross-sectional sample consisting of blacklisted and complying clients, and a longitudinal sample of clients of inspected foreign auditors before and after PCAOB inspections. For the going-concern models, the samples are confined to financially distressed firms, which are either clients with negative net income or negative operating cash flows or clients in the top quartile in the bankruptcy probability distribution. The cross-sectional models indicate that blacklisted clients have significantly higher abnormal and total accruals, lower value relevance and a lower likelihood of receiving a going concern opinion, than complying clients, suggesting that clients of PCAOB-inspected auditors seem to have higher audit quality. Moreover, longitudinal analyses of clients of inspected foreign auditors show that abnormal accruals and total accruals are lower after PCAOB inspections than before inspections, and value relevance is greater after inspections than before. The likelihood of receiving a going concern opinion is higher after PCAOB inspections than before inspections for one of the two distressed-firm samples. Overall, the results are generally consistent with the PCAOB's claim that the clients of foreign audit firms that have undergone PCAOB inspections have benefited from the inspections. Further analyses indicate that the benefits are concentrated in jurisdictions where the PCAOB has conducted joint inspections with local authorities, in countries where legal traditions follow common law, and for clients of Big 4 auditors. / Business Administration/Accounting
|
4 |
Going concern utlåtande i revisionsberättelsen : En studie om svenska konkursdrabbade aktiebolag / Going Concern Opinions in the Audit Report : An Investigation of Swedish Companies That Have Gone BankruptBlom, Johanna, Jansson, Anna January 2009 (has links)
<p>In the beginning of the 21<sup>th</sup> century several successful companies filed for bankruptcy. These bankruptcies have been known as large accounting scandals and the largest scandals did Enron and Worldcom stand for. These bankruptcies arose without any warning signal from the auditors about the companies’ financial problems and their inability to continue as a going concern. The bankruptcies damaged the reputation of auditors and broad criticism has developed at the auditors’ inability to discover companies’ financial problems and their unwillingness to reveal a going concern opinion in the audit report. The going concern assumption developed during the 17<sup>th</sup> century and it has become one of the most fundamental and important accounting principles when making an annual report. The accounting principle implies that the companies will continue as a going concern in the foreseeable future. The investing publics have questioned whether auditors take enough responsibility for evaluating companies going concern uncertainties for a long time. Their defective confidence is reflected in the expectation gap, which means there are a difference between what the investing publics believes auditors are responsible for and what the auditors believe their responsibilities are. Several researchers have showed that even if auditors find out about companies’ financial problems, the auditors might not choose to issue a going concern opinion in the audit report due to predicted costs the opinion might have to both the companies and the auditors. Therefore, the primary purpose of this study is to investigate Swedish companies that have gone bankrupt in the period between 2006-01-01 and 2006-12-31, to see if the auditors have disclose a going concern opinion in the audit report in the companies latest annual report. The study also intend to investigate if there are geographical differences in Sweden, differences between audit firm size, differences between auditor’s competence, and differences between client size according to number of going concern opinions. We have made a quantitative study by collecting data from the companies’ annual reports. 354 companies which filed for bankruptcy during 2006 were selected by a systematic choice. In fact, our study found that only 19.8 % of all companies had received a going concern opinion in their latest annual report before they failed for bankruptcy. We made a chi-square test for all variables. These statistical tests did not show any significant correlation between the numbers of going concern opinions and the independent variables. A normal distribution shows that it is only in the geographical division there are a significant difference from the total average value. The average value for “Norrland” differs significantly from the average value for all the companies that had a going concern opinion in the audit report. But there are percentage differences between all variables that indicates that auditors with a higher competence issue more going concern opinions than auditors with a lower competence, smaller audit firms issue more going concern opinions than “the big four”, and client companies with a low turnover get more going concern opinions than companies with a medium and high turnover.</p><p> </p> / <p>I början på 2000-talet gick flera framgångsrika företag i konkurs vilket gav upphov till stora redovisningsskandaler. De två största skandalerna stod Enron och Worldcom för. Dessa konkurser uppkom utan att företagens revisorer hade lämnat någon varningssignal om företagens fortlevnadsproblem till intressenterna. Konkurserna skadade revisorernas rykte och det har vuxit fram en stark kritik mot revisorernas oförmåga att upptäcka företags finansiella problem samt deras ovilja att lämna ett going concern utlåtande i revisionsberättelsen. Fortlevnadsprincipen växte fram under 1600-talet och har därefter utvecklats till att bli en av de mest grundläggande och viktiga redovisningsprinciperna vid upprättandet av årsredovisningen. Redovisningsprincipen innebär att företagen ska förutsättas fortsätta sin verksamhet under en överskådlig framtid. Intressenterna har under en lång tid ifrågasatt om revisorerna verkligen tar ett tillräckligt stort ansvar i utvärderingen av företagens fortlevnadsförmåga. Samhällets bristande förtroende återspeglas i det förväntningsgap som finns som innebär att det är en skillnad mellan vad intressenterna tror att revisorerna är ansvariga för och vad revisorerna tror att deras ansvar är. Tidigare studier har visat att även om revisorerna upptäcker att klientföretag har finansiella problem kan de välja att inte utfärda ett going concern utlåtande i revisionsberättelsen på grund av förutspående kostnader som utlåtandet kan ha både för klientföretagen och för revisorerna. Vårt huvudsakliga syfte med studien är därför att undersöka svenska aktiebolag som har gått i konkurs mellan perioden 2006-01-01 och 2006-12-31 för att se om revisorerna har lämnat ett going concern utlåtande i revisionsberättelsen i aktiebolagens senaste årsredovisning. Studien ämnar också undersöka om det finns geografiska skillnader i Sverige, skillnader med anledning av revisionsbyråernas storlek, skillnader mellan godkända och auktoriserade revisorer samt skillnader till följd av klientföretagens storlek och i vilken utsträckning going concern utlåtanden lämnas i revisionsberättelsen. Vi har genomfört en kvantitativ studie genom att ha granskat konkursdrabbade aktiebolags senaste årsredovisningar och revisionsberättelser. Studien grundar sig på en dokumentstudie då 354 konkursdrabbade företag valdes ut genom ett systematiskt urval från Internetsidan konkurs.se. Därefter hämtades de utvalda aktiebolagens årsredovisningar från databasen Affärsdata. Studiens resultat visar att endast 19,8 % av de undersökta aktiebolagen hade fått ett going concern utlåtande i den senaste årsredovisningen innan de gick i konkurs. Vi upprättade chi-två test för samtliga variabler som uppvisade att det inte finns något signifikant samband mellan andelen going concern utlåtanden och de oberoende variablerna. Vi beräknade även en normalfördelning som uppvisade att det endast är i den geografiska indelningen som det finns en signifikant avvikelse från det totala medelvärdet. Det gäller för Norrlands medelvärde som signifikant avviker från medelvärdet för samtliga konkursdrabbade aktiebolag som hade fått ett going concern utlåtande. Det finns dock procentuella skillnader mellan samtliga variabler som uppvisar att auktoriserade revisorer lämnar fler going concern utlåtanden än godkända revisorer, att små revisionsbyråer lämnar fler going concern utlåtanden än ”the big four” samt att aktiebolag med en liten omsättning erhåller fler going concern utlåtanden än aktiebolag med en medelstor och stor omsättning.</p><p><strong> </strong></p>
|
5 |
Going concern utlåtande i revisionsberättelsen : En studie om svenska konkursdrabbade aktiebolag / Going Concern Opinions in the Audit Report : An Investigation of Swedish Companies That Have Gone BankruptBlom, Johanna, Jansson, Anna January 2009 (has links)
In the beginning of the 21th century several successful companies filed for bankruptcy. These bankruptcies have been known as large accounting scandals and the largest scandals did Enron and Worldcom stand for. These bankruptcies arose without any warning signal from the auditors about the companies’ financial problems and their inability to continue as a going concern. The bankruptcies damaged the reputation of auditors and broad criticism has developed at the auditors’ inability to discover companies’ financial problems and their unwillingness to reveal a going concern opinion in the audit report. The going concern assumption developed during the 17th century and it has become one of the most fundamental and important accounting principles when making an annual report. The accounting principle implies that the companies will continue as a going concern in the foreseeable future. The investing publics have questioned whether auditors take enough responsibility for evaluating companies going concern uncertainties for a long time. Their defective confidence is reflected in the expectation gap, which means there are a difference between what the investing publics believes auditors are responsible for and what the auditors believe their responsibilities are. Several researchers have showed that even if auditors find out about companies’ financial problems, the auditors might not choose to issue a going concern opinion in the audit report due to predicted costs the opinion might have to both the companies and the auditors. Therefore, the primary purpose of this study is to investigate Swedish companies that have gone bankrupt in the period between 2006-01-01 and 2006-12-31, to see if the auditors have disclose a going concern opinion in the audit report in the companies latest annual report. The study also intend to investigate if there are geographical differences in Sweden, differences between audit firm size, differences between auditor’s competence, and differences between client size according to number of going concern opinions. We have made a quantitative study by collecting data from the companies’ annual reports. 354 companies which filed for bankruptcy during 2006 were selected by a systematic choice. In fact, our study found that only 19.8 % of all companies had received a going concern opinion in their latest annual report before they failed for bankruptcy. We made a chi-square test for all variables. These statistical tests did not show any significant correlation between the numbers of going concern opinions and the independent variables. A normal distribution shows that it is only in the geographical division there are a significant difference from the total average value. The average value for “Norrland” differs significantly from the average value for all the companies that had a going concern opinion in the audit report. But there are percentage differences between all variables that indicates that auditors with a higher competence issue more going concern opinions than auditors with a lower competence, smaller audit firms issue more going concern opinions than “the big four”, and client companies with a low turnover get more going concern opinions than companies with a medium and high turnover. / I början på 2000-talet gick flera framgångsrika företag i konkurs vilket gav upphov till stora redovisningsskandaler. De två största skandalerna stod Enron och Worldcom för. Dessa konkurser uppkom utan att företagens revisorer hade lämnat någon varningssignal om företagens fortlevnadsproblem till intressenterna. Konkurserna skadade revisorernas rykte och det har vuxit fram en stark kritik mot revisorernas oförmåga att upptäcka företags finansiella problem samt deras ovilja att lämna ett going concern utlåtande i revisionsberättelsen. Fortlevnadsprincipen växte fram under 1600-talet och har därefter utvecklats till att bli en av de mest grundläggande och viktiga redovisningsprinciperna vid upprättandet av årsredovisningen. Redovisningsprincipen innebär att företagen ska förutsättas fortsätta sin verksamhet under en överskådlig framtid. Intressenterna har under en lång tid ifrågasatt om revisorerna verkligen tar ett tillräckligt stort ansvar i utvärderingen av företagens fortlevnadsförmåga. Samhällets bristande förtroende återspeglas i det förväntningsgap som finns som innebär att det är en skillnad mellan vad intressenterna tror att revisorerna är ansvariga för och vad revisorerna tror att deras ansvar är. Tidigare studier har visat att även om revisorerna upptäcker att klientföretag har finansiella problem kan de välja att inte utfärda ett going concern utlåtande i revisionsberättelsen på grund av förutspående kostnader som utlåtandet kan ha både för klientföretagen och för revisorerna. Vårt huvudsakliga syfte med studien är därför att undersöka svenska aktiebolag som har gått i konkurs mellan perioden 2006-01-01 och 2006-12-31 för att se om revisorerna har lämnat ett going concern utlåtande i revisionsberättelsen i aktiebolagens senaste årsredovisning. Studien ämnar också undersöka om det finns geografiska skillnader i Sverige, skillnader med anledning av revisionsbyråernas storlek, skillnader mellan godkända och auktoriserade revisorer samt skillnader till följd av klientföretagens storlek och i vilken utsträckning going concern utlåtanden lämnas i revisionsberättelsen. Vi har genomfört en kvantitativ studie genom att ha granskat konkursdrabbade aktiebolags senaste årsredovisningar och revisionsberättelser. Studien grundar sig på en dokumentstudie då 354 konkursdrabbade företag valdes ut genom ett systematiskt urval från Internetsidan konkurs.se. Därefter hämtades de utvalda aktiebolagens årsredovisningar från databasen Affärsdata. Studiens resultat visar att endast 19,8 % av de undersökta aktiebolagen hade fått ett going concern utlåtande i den senaste årsredovisningen innan de gick i konkurs. Vi upprättade chi-två test för samtliga variabler som uppvisade att det inte finns något signifikant samband mellan andelen going concern utlåtanden och de oberoende variablerna. Vi beräknade även en normalfördelning som uppvisade att det endast är i den geografiska indelningen som det finns en signifikant avvikelse från det totala medelvärdet. Det gäller för Norrlands medelvärde som signifikant avviker från medelvärdet för samtliga konkursdrabbade aktiebolag som hade fått ett going concern utlåtande. Det finns dock procentuella skillnader mellan samtliga variabler som uppvisar att auktoriserade revisorer lämnar fler going concern utlåtanden än godkända revisorer, att små revisionsbyråer lämnar fler going concern utlåtanden än ”the big four” samt att aktiebolag med en liten omsättning erhåller fler going concern utlåtanden än aktiebolag med en medelstor och stor omsättning.
|
6 |
Vad påverkar revisionskvalitet? : En studie om revisorers utfärdande av fortsatt drift-kommentarerLindström, Camilla, Sverin, Rebecka January 2018 (has links)
Intressenter grundar många av sina investeringsbeslut på vad som presenteras i bolags finansiella rapporter. Revisorer har därmed en viktig roll i samhället eftersom deras uppgift är att bestyrka finansiella rapporter och säkerställa att de i all väsentlighet ger en rättvisande bild av bolaget. För att revisorers arbete ska kunna ses som tillförlitligt krävs det att de producerar revision av hög kvalitet, vilket kräver att de är opartiska, har rätt kompetens och följer de riktlinjer och standarder som finns. Ett vanligt sätt att mäta revisionskvalitet är genom antalet fortsatt drift-kommentarer som utfärdats i revisionsberättelsen hos konkursdrabbade bolag. Att bristande revisionskvalitet har en negativ inverkan på samhället visades tydligt efter de uppmärksammade revisionsskandaler som inträffade under början av 2000-talet. Till följd av detta blev revisionskvaliteten starkt ifrågasatt, diskussioner och arbete för att höja revisionskvaliteten påbörjades. Forskning fokuserade mycket på att finna vilka faktorer som påverkar revisionskvaliteten. Dessa visade varierade resultat och det har även efterfrågats forskning med fokus på hur en revisors egenskaper kan påverka revisionskvaliteten. Det ger tydliga indikationer till att mer forskning gällande revisorers egenskaper behövs. Syftet med studien var att genom fortsatt drift-kommentarer uppskatta revisionskvalitet för att se om det skett en förbättring mellan åren 2012–2017. Syftet var också att undersöka hur en revisors kön, erfarenhet, ålder och storleken på staden revisorn arbetar i påverkar revisionskvaliteten. Studien genomfördes med en kvantitativ metod där ett urval på 1871 på bolag gjordes. De bolag som inkluderades i urvalet var svenska aktiebolag som har inlett en konkurs mellan 2012-01-01 och 2018-03-16. Det krävdes att konkursen var inledd inom loppet av tolv månader från det senaste bokslutsåret och att bolaget har haft en årsredovisning med en revisionsberättelse tillgänglig. Resultatet visar att det skett en procentuell förbättring av revisionskvalitet mellan år 2012 och 2017. Dock har det endast skett en signifikant förbättring från år 2012 fram till 2014. Resultatet visar även att det finns ett negativt samband mellan revisionskvalitet och en revisors ålder respektive erfarenhet. Sambandet innebär att yngre och mindre erfarna revisorer håller högre revisionskvalitet jämfört med äldre och mer erfarna revisorer. Studien visar att det inte förekommer något samband mellan en revisors kön och revisionskvalitet. Det identifierades endast ett svagt samband mellan stadsstorleken på staden som revisorn arbetar i och revisionskvalitet. Dock finns indikationer att revisorer som arbetar i storstäder håller högre revisionskvalitet.
|
7 |
Revisionskvalitet: Effekten av långa och många revisionsuppdragBengtsson, Felicia, Sundberg, Lovisa January 2020 (has links)
Revision är en viktig funktion för bolags intressenter som en säkerhet att bolagets företagsinformation är att lita på. Revisionsskandaler runt om i världen har dock gjort att revisionskvaliteten ifrågasatts. I syfte att öka kvaliteten på revisionen har det införts krav på revisorsrotation för bolag av allmänt intresse i Sverige. För en personvald revisor får uppdragstiden som längst vara sju år. Sedan måste bolaget byta revisor. Vidare menar Martin Johansson, tidigare VD för Svenska Revisorsamfundet (SRS), att över 200 uppdrag per revisor påverkar revisionskvaliteten negativt och att ett spann mellan 70 och 150 uppdrag är optimalt.Studiens syfte är att beskriva och analysera om revisionsuppdragets längd och antalet uppdrag påverkar revisionskvaliteten och att diskutera detta i termer av oberoende och kompetens. Genom att mäta going concern-yttranden från revisorn räkenskapsåret innan det år ett bolag gick i konkurs visar studien inget samband mellan längden på revisionsuppdraget och revisionskvalitet. Det är således inte möjligt att slå fast att kortare eller längre revisionsuppdrag ger bättre eller sämre revisionskvalitet. Inte heller finner studien något samband mellan antalet uppdrag och revisionskvalitet. Studien finner således inte något optimalt antal uppdrag med hänsyn till revisionskvalitet. Däremot återfinns de undersökta revisorerna i spannet strax ovanför 70 till 150 uppdrag. / Audit is an important function for corporate stakeholders as an assurance that the company's corporate information is to be trusted. Due to audit scandals around the world, the quality of the audit has been questioned. In order to increase the quality of the audit, requirements have been introduced for auditor rotation for companies of general interest in Sweden. For a person-elected auditor, the term of office may not exceed seven years. Later the company must change the auditor. Furthermore, Martin Johansson, former CEO of the Swedish Auditors' Association (SRS), believes that over 200 assignments per auditor adversely affect the quality of the audit and that a range between 70 and 150 assignments is optimal.The purpose of the study is to describe and analyze whether the length of the audit assignment and the number of assignments affect the quality of the audit and to discuss this in terms of independence and competence. By measuring going concern statements from the auditor for the fiscal year before the company went into bankruptcy, the study shows no relationship between the length of the audit assignment and the quality of the audit. It isn’t possible to state that shorter or longer audit assignments provide better or worse audit quality. Nor does the study find any connection between the number of assignments and audit quality. The study doesn’t find an optimal number of assignments with regard to audit quality. By contrast, the auditors surveyed are just above the 70 to 150 assignments.
|
8 |
Att förutspå framtiden - Finansiell stress och dess påverkan på träffsäkerheten i ett going concern-yttrandeHedenberg, Lena, Bengtsson, Carl-Johan January 2016 (has links)
Ett bolags finansiella rapportering är en viktig informationskälla för dess intressenter. När en revisor granskar ett bolags finansiella situationen ger det en kvalitetssäkring som kan vara avgörande för intressenternas beslutsfattande. Dock har ett antal revisionsskandaler, såsom Enronskandalen, lett till att revisionskvaliteten har ifrågasatts. Det första steget i revisionen är att identifiera om det råder tvivel om ett bolags fortlevnad, det andra steget är att avgöra om revisorn ska yttra sig angående going concern. Om ett bolag möter finansiell problematik kan det anses vara finansiellt stressat vilket kan ge revisorn incitament att utfärda ett going concernyttrande (GCY) och olika indikatorer på finansiell stress kan påverka yttrandets träffsäkerhet. Ytterligare en aspekt som kan påverka träffsäkerheten i ett GCY är enligt tidigare forskning revisorns byråtillhörighet där skillnader kan förekomma mellan grupperna Big 4 och non-Big4. Dock har det påvisats att Big 4 och non-Big 4 inte är homogena grupper.Syftet med denna studie var att beskriva och analysera skillnader i träffsäkerhet vid utfärdandet av GCY bland bolag som sedermera drabbats av konkurs, dels vid förekomsten av finansiell stress och dels kopplat till skillnader beroende på revisorns byråtillhörighet. Studiens urvalsram utgjordes av samtliga reviderade bolag som drabbats av konkurs mellan januari-september år 2014. 1 407 av dessa konkursdrabbade bolag ingick i datainsamlingen då de uppfyllde premisserna för studien. I resultatet presenteras träffsäkerheten i utfärdade GCY och hur det kan kopplas till olika indikatorer på finansiell stress, korrelationen mellan ett GCY och indikatorer på finansiell stress samt hur träffsäkerheten i utfärdade GCY och olika indikatorer på finansiell stress kan kopplas till byråtillhörighet. Dataanalysen inkluderade binär logistisk regression, ordinal logistisk regression och korrelationsanalys. Studien påvisade att finansiell stress har en positiv påverkan på träffsäkerheten i ett GCY. Vidare påvisade studien en störreträffsäkerhet bland Big 4 än bland byråer tillhörande gruppen non-Big 4. Studien påvisade även skillnader inom båda dessa grupper varvid andra egenskaper hos revisionsbyråerna än dess storlek tycks ha en inverkan på träffsäkerheten. / A company's financial reports is an important source of information for its stakeholders. As an auditor reviews a company's financial situation it gives a seal of quality to it which could be critical for the stakeholders in their decision making. However, a number of auditing scandals, such as the Enron scandal, has led to the quality of the audit being questioned. The first step ofthe audit is to review a company's financial information and to identify if there are doubts about its survival, the second step is to determine if there is a need to issue a going concern opinion (GCO). A company facing financial problems can be considered financially distressed which can give the auditor an incentive to issue a GCO and different indicators of financial distresscan affect the accuracy of the GCO to different degrees. According to previous research, the auditors’ bureau affiliation can also be an aspect affecting the accuracy of a GCO and the accuracy can differ between the groups Big 4 and non-Big 4. However, in previous research it has been demonstrated that Big 4 and non-Big 4 are not homogenous groups.The purpose of this study was to describe and analyse differences in the accuracy of issued GCO’s among companies that later was affected by bankruptcy as financial distress occurred and also linked to differences depending on the auditor’s bureau affiliation. The study's sampling frame consisted of all audited companies affected by bankruptcy between January-September in 2014. 1 407 of these companies were used for the data gathering as they met the premises set for the study. The result presents the accuracy of issued GCO’s and how it can be linked to various indicators of financial distress, the correlation between a GCO and indicators of financial distress and how the accuracy of an issued GCO and various indicators of financial stress can be linked to bureau affiliation. This was conducted by using binary logistic regression, ordinal logistic regression and correlation analysis. The study showed that financial distress has a positive impact on the accuracy of a GCO. Furthermore, the study showed an increased accuracy for Big 4 in comparison to non-Big 4. The result also demonstrated thatdifferences within these groups exists whereby other characteristics of the bureau can have an impact on the accuracy of a GCO, rather than size. / <p>2016-06-03</p>
|
9 |
Reakcia českých audítorov a regulátorov auditu na finančnú krízu / Response by Czech Auditors and Audit Regulators to the Financial CrisisChudá, Tatiana January 2016 (has links)
Auditors play an important role in the reliability of financial statements. Many investors and other financial information users rely on their opinion. During the financial crisis, auditors were critised since they did not warn the markets about financially distressed companies. In our thesis, we examine whether auditors change their behaviour during a financial crisis. Using our collected data for joint stock companies in the Czech Republic, we focus on frequency of modified and going concern opinions, amount of audit and non-audit fees charged by auditors, and audit reporting lag. Our audit fees model showed that there were significantly lower audit fees after the crisis than during the crisis years. The results also suggest that both Big 4 and non-Big 4 auditors increased their frequency of issuing modified opinions (most of which were going concern opinions) during the crisis period. In our logit going concern models for the individual years we observed change of the auditors' behaviour during the crisis years 2008-2010. We have also found out that Big 4 auditors increased their audit reporting lag in 2008 but our overall results suggest that the audit reporting lag was shorter during the crisis.
|
10 |
Skillnader i revisionskvalitet: revisorers kön och byråtillhörighetSnäll, Anders, Tingelöf, Erika January 2017 (has links)
Inom revisionsprofessionen sker en förskjutning i könsbalansen. Andelen kvinnor ökar successivt. Tidigare forskning, främst från andra länder än Sverige, tyder på att kvinnliga revisorer kan leverera högre revisionskvalitet än manliga revisorer. Syftet med denna studie är därför att beskriva och analysera eventuella skillnader i kvalitet mellan manliga och kvinnligarevisorer i Sverige. Likaså tyder tidigare forskning på att större revisionsbyråer (Big 4) kan ha högre revisionskvalitet än mindre byråer (icke Big 4), varvid syftet även är att beskriva och analysera om kvaliteten påverkas av byråtillhörighet.För att mäta revisionskvalitet har träffsäkerhet och tydlighet i going concern-varningars formuleringar samt utfärdandet av övriga anmärkningar i revisionsberättelsen använts. Studien baseras på data från 1407 aktiebolag som gått i konkurs under år 2014. Informationen grundar sig på dessa aktiebolags årsredovisningar och revisionsberättelser året före konkurs.Datamängden har sedan testats genom chi-2 tester och analyserats gentemot tidigare forskning på området.Resultatet visar inga signifikanta skillnader mellan manliga och kvinnliga revisorer när det gäller träffsäkerhet, tydlighet samt övriga anmärkningar. Däremot visar resultatet att det finns signifikanta skillnader mellan Big 4 och icke Big 4 byråer. De större byråerna har inte bara en högre träffsäkerhet i going concern-varningar utan är även tydligare i formuleringarna avdessa. Gällande övriga anmärkningar återfinns inga signifikanta skillnader men resultatet antyder att revisionsbyråer tillhörande Big 4 utfärdar färre övriga anmärkningar än icke Big 4 byråer.Sammanfattningsvis visar resultatet, till skillnad från vissa andra studier som genomförts på området, att revisorns kön inte har någon betydelse för revisionskvaliteten. Däremot indikerar resultatet att revisionsbyråer tillhörande Big 4 har en högre kvalitet i sin revision än icke Big 4 byråer, vilket är i linje med tidigare forskning på området. / Within the audit profession there is a shift in the gender balance, where more and more women are entering the industry. Previous research, mainly from other countries than Sweden, indicates that female auditors have a higher quality in their auditing than male auditors. The purpose of this study is therefore to describe and analyze possible differences in audit quality between male and female auditors in Sweden. Likewise, previous research indicates that big audit firms may have a higher quality in their auditing than small audit firms. The purpose is therefore also to describe and analyze if audit quality is affected by audit firm size.Accuracy in going concern opinions, wording in going concern-opinions and other audit opinions in the audit report were used to measure audit quality. The study is conducted on data from 1407 limited companies, which filed for bankruptcy in 2014. The information comes from financial statements and audit reports from the year before bankruptcy. The data was later on tested by chi-2 tests and analyzed together with previous research in the area.The result provides no significant differences between male and female auditors when it comes to accuracy, wording and other audit opinions. However, the result shows significant differences between Big 4 and non Big 4 audit firms. Big 4 firms are not only more accurate, but also use a clearer wording in their going concern opinion. Regarding other audit opinionsthere are no significant differences but the result still indicate that Big 4 audit firms issue less other opinions than non Big 4 firms. / <p>Betyg B, 170602</p>
|
Page generated in 0.0888 seconds