Spelling suggestions: "subject:"samhällsvetenskap"" "subject:"samhällsvetenskaps""
121 |
Perioperativ nutrition : Kännedom om och implementeringav sjukhusspecifika rutinerHedlund, Karin, Jamil, Ranin January 2018 (has links)
Bakgrund: God nutritionsstatus och adekvat nutrition före och efter kirurgi är viktigt för optimal återhämtning. Sjukhus har rutiner för hur nutritionen ska skötas perioperativt, och dessa implementeras av sjukvårdspersonal. Det finns dock hindrande och underlättande faktorer vid implementering. Syfte: Att undersöka om sjuksköterskor och undersköterskor vid kirurgiska avdelningar på ett svenskt sjukhus känner till och använder dokumentet med instruktioner för rutiner kring perioperativ nutrition, och i synnerhet hur delen med kostregistreringar används. Ytterligare är syftet att ta reda på hindrande och underlättande faktorer för kostregistrering, och vem som anses ha ansvaret för nutritionsrutinerna. Metod: En kvantitativ webbaserad enkätundersökning utfördes och skickades via avdelningscheferna ut till sjuksköterskor samt undersköterskor på kirurgiska avdelningar på ett svenskt sjukhus. Svaren redovisades genom deskriptiv statistik. Resultat: Av sjukhusets 11 kirurgiska avdelningar deltog åtta. Enkäten skickades till 256 personer och 57 personer svarade, vilket innebär en svarsfrekvens på 22 %. Deltagandet var ojämnt fördelat mellan avdelningarna. Resultatet visar att majoriteten av respondenterna känner till det sjukhusspecifika dokumentet för perioperativ nutrition. Alla patienter på de kirurgiska avdelningarna kostregistreras inte, och många av respondenterna önskar mera utbildning i hur en kostregistrering ska utföras. Slutsats: Fler behöver informeras om dokumentet, hur det ska användas och vems ansvar det är att riktlinjerna följs. Tid och tydliga riktlinjer underlättar kostregistrering. Mer forskning behövs kring implementering av rutiner, särskilt vad gäller kostregistrering.
|
122 |
Generalisera eller individanpassa - en svåruppgift : En kvalitativ studie om upplevelser av Livsmedelsverkets kostråd från personer med tidigare ätstörningBengtsson, Diana, Johansson, Hanna January 2018 (has links)
Introduktion: Livsmedelsverkets uppdrag är att generalisera kostråd till den friska populationen i Sverige. Hur personer med tidigare ätstörning upplever dessa kostråd är ett outforskat område, vilket skapar en kunskapslucka. Denna är viktig att fylla då personer med ätstörning i studier visat högre följsamhet till kostråd. Vidare har det visats att de med tidigare ätstörning oftare är vegetarianer eller äter restriktivt, jämfört med hela befolkningen. Syfte: Att utforska hur personer med tidigare ätstörning upplever Livsmedelsverkets kostråd. Metod: Semistrukturerade intervjuer med fyra kvinnor och en man i åldrarna 22-30 år med tidigare ätstörningsdiagnoser. Inklusionskriterier innefattade att personerna skulle vara 18-65 år samt idag vara friska. Intervjuerna spelades in, transkriberades och analyserades med tematisk analys. Resultat: Tre teman urskildes: Känslor kring kostråd, Hälsoinformation i samhället och Resonemang runt komplexitet. Deltagarna uttryckte mycket känslor i relation till kostråden både till dess utformning och till hur de väckte minnen från sjukdomsperioden. Delade meningar angående Livsmedelsverkets trovärdighet uppkom, men deltagarna var eniga om medias negativa påverkan i deras liv och tidigare sjukdom. Hälsoresonemang fördes ur ett holistiskt perspektiv med förståelse för andra och för processen att skapa kostråd. Det framkom ständigt önskemål om att individualisera kostråden, deltagarna uttryckte att de nu är förenklade. Slutsats: Deltagarna i denna studie upplever Livsmedelsverkets kostråd som en generalisering med avsaknad av tydlig fakta. Deltagarna blev känslomässigt påverkade av kostrådens utformning och det framkommer en önskan om extra eftertanke avseende hur färger och ord kan tolkas. Det förmedlas både tilltro och skepticism till Livsmedelsverket samt en negativbild av medias hälsobudskap
|
123 |
Föräldraskapets roll i fetmabehandling för barn : En kvantitativ studie om gränssättning och känsloregleringGrönberg, Malin, Mildton, Veronica January 2018 (has links)
Introduktion: Tidig insats och föräldrars involvering är viktiga faktorer vid behandling av barnfetma. Denna studie utvärderar föräldraskap i två olika behandlingsprogram inom en randomiserad kontrollerad studie för barnfetma, Mer och Mindre, där det ena fokuserar på att utveckla föräldraskapet medan det andra fokuserar på livsstilsfaktorer för barnet. Syfte: Att undersöka om föräldrars gränssättning och känsloreglering kan påverkas genom behandlingsprogram samt om det i sin tur kan påverka barnets vikt. Metod: Totalt 174 familjer med barn i åldrarna fyra till sex år (56% flickor) som diagnostiserats ha fetma, randomiserades till antingen ett föräldraprogram (tio sessioner à 1,5 timmar) eller en standardbehandling, som involverade både föräldrar och barn, inom Stockholms läns landsting. Föräldrarna fyllde i enkäten Kommunikation med barnet vid baseline och efter 12 månader. Svaren bearbetades statistiskt genom jämförelser inom och mellan grupperna samt genom sambandsanalyser mellan svaren och barnets Body Mass Index Standard Deviation Score (BMI SDS). Resultat: För mödrarna sågs signifikanta ökningar i föräldraprogrammet gällande gränssättning samt känsloreglering och i standardbehandlingsprogrammet sågs ökning för gränssättning. Hos fäderna sågs signifikant ökning inom standardbehandlingsgruppen gällande känsloreglering. De signifikanta skillnaderna mellan grupperna gällde fädernas gränssättning och känsloreglering till fördel för standardbehandlingsgruppen. Inga samband mellan gränssättning eller känsloreglering och barnets BMI SDS var signifikanta men de pekade åt olika håll, till fördel för föräldraprogrammet. Slutsats: Båda behandlingsformerna i studien ledde till förändringar inom gränssättning och känsloreglering. Framtida forskning bör fokusera på hur skillnaderna i föräldraskap på bästa sätt kan mätas, tolkas och vidmakthållas.
|
124 |
Kostmönster, makronutrientfördelning eller energirestriktion? : En scoping review om effektiv kostbehandling vid NAFLD.Bulander, Lisa, Nikola, Marianna January 2018 (has links)
Bakgrund: Nonalcoholic fatty liver disease (NAFLD) är ett tillstånd som får allt större utbredning, och det finns idag inga riktlinjer för nutritionsbehandling av sjukdomen, förutom viktnedgång och motion. Det finns studier på olika koster, där bland annat Medelhavskosten har fått bra resultat som visar på förbättring av fettlever. Dessa studier har i dagsläget inte sammanställts eller jämförts för att undersöka utfall och resultat. Syfte: Undersöka vilka studier som gjorts, samt mer noggrant granska kostmönster och makronutrientfördelning i studierna, för att se vilken kost som är mest effektiv vid behandling av NAFLD. Metodbeskrivning: Litteratursökning genomfördes i databaserna PubMed, Scopus och Cochrane Library. Inklusionskriterier var vuxna över 18 år utan annan samsjuklighet förutom metabola syndromet och som mest tio år gamla refereegranskade studier. Relevansbedömning och etisk kontroll genomfördes, samt inklusions- och exklusionskriterier beaktades. Utfallsmått som fastställdes för studien var vikt och midjemått, IHL, AST/ALT värden, HOMA-IR, HbA1c/faste-P-glukos och kolesterol. Resultat: Tio studier bedömdes uppfylla alla kriterier. Alla interventioner inklusive kontrollgrupper förbättrade något eller flera av utfallsmåtten. Hypokalorikost med viktminskning gav förbättring, men också isokaloriska koster med lägre GI och en makronutrientfördelning där lägre E% av kolhydrater ingick visade på signifikant minskning av lipider i levern. Slutsats: Studien indikerar att kalorireduktion som kostbehandling kan ersättas med ändrade kostmönster, en mindre andel kolhydrater och en högre andel fett för behandling av patienter med NAFLD. Mer forskning på området bör genomföras.
|
125 |
FODMAP – sett urdietistens perspektiv : En kvalitativ studieRingberg, Jeanette, Åberg, Miranda January 2018 (has links)
Inledning: FODMAP är en relativt ny internationell behandlingsform förpatienter med IBS. Dietisten är av stor vikt för att behandlingen ska genomföras korrekt. Många av studierna gällande behandlingsformen har genomförts internationellt. Denna uppsats söker därför information om de svenska dietisternas erfarenheter av behandlingen. Syfte: Syftet är att undersöka hur dietister inom svensk hälso- sjukvård upplever FODMAP vid behandling av patienter med IBS. Metod: Kvalitativ tematisk analys användes för att hitta teman i transkriberingarna från de semistrukturerade intervjuerna som genomfördes med fem dietister inom hälso- och sjukvården. En blandning av målstyrt- och bekvämlighetsurval har använts. Resultat: Behandlingsformens effektivitet och komplexitet var två framstående teman som uppmärksammades vid analysen. Dietisterna upplever behandlingsformen som tydligt för både patienten och dietisten själv, att det ger bra symptomlindring, bättre förståelse och att det är en värdefull behandlingsform. Dock lyfts även diagnosens många olika aspekter, att det kan vara tidskrävande och innebära stora omställningar för patienten samt att dietisten har vissa utmaningar i att få patienterna att börja återintroducera livsmedel igen. Slutsats: Samtliga deltagare upplevde behandlingsformen som effektiv genom sin tydlighet och symptomlindring hos patienterna, samtidigt som viss komplexitet kunde återfinnas i form av behov av en helhetssyn på sjukdomen och arbetskrävande insatser för patienten, vilket också kunde innebära svårigheter för dietisten.
|
126 |
Riskbedömning av undernäring hos äldre på sjukhus; en utvärdering av olika screeninginstrument : Baserat på data från studien Västerås Nutritional Assessment Study (VNAS)Bohlin, Emma, Jonsson, Minda January 2018 (has links)
Inledning: Risk för undernäring är vanligt förekommande hos äldre (≥65 år) individer. Riskbedömning av undernäring hos äldre bör utföras med validerade screeninginstrument. I Sverige används screeninginstrumentet Mini Nutritional Assessment-Short Form (MNA-SF) och Sveriges Kommuner och Landstings tre screeningfrågor (SKL:total) för att bedöma riskför undernäring hos äldre inom hälso- och sjukvården. Syfte: Att utvärdera diagnostisk tillförlitlighet hos screeninginstrumenten MNA-SF och SKL:total, för att identifiera risk för undernäring hos äldre individer som skrivs in på sjukhus. Metod: Data till studien hämtades från tvärsnittsstudien Västerås Nutritional Assessment Study (VNAS), där risk förundernäring bedömts hos 1771 äldre med screeninginstrumentet 18-item Mini Nutritional Assessment (18-item MNA). För utvärdering av diagnostisk tillförlitlighet i den aktuella studien beräknades sensitivitet och specificitet hos MNA-SF, SKL:total samt SKL:s tre separata frågor (viktförlust, ätsvårigheter och BMI) med 18-item MNA som referens standard. Resultat: MNA-SF påvisade högst sensitivitet (89 %) och lägst specificitet (68 %). SKL:total gav en lägre sensitivitet (79 %) samt högre specificitet (75 %). När SKL:s screeningfrågor separerades påvisade viktförlust högst och BMI lägst grad av sensitivitet. Slutsats: Det är viktigt att använda ett validerat screeninginstrument speciellt anpassat för den population som skall riskbedömas. SKL:total har lägre sensitivitet och missar i större utsträckning att upptäcka risk för undernäring hos äldre jämfört med MNA-SF. Resultatet antyder att SKL:total kan vara mindre lämpligt än MNA-SF för att upptäcka risk för undernäring hos äldre på sjukhus.
|
127 |
Artificiell Intelligens inom kundtjänst : Med chatbot i centrumÖstman, Robin, Olofsson, Marcus January 2019 (has links)
No description available.
|
128 |
Social mobilisering i en digital tidsålder : En analys av rörelseaktivism på sociala medier / Social mobilization in a digital age : – an analysis of movement activism on social mediaFransson, Ebba, Lundin, Nathalie January 2019 (has links)
With this study, we have been aiming to describe and analyze how social mobilization is constructed by digital technology, using the #metoo movement as a case study. The focus of this study has been to show how collective identity and ”we and–them” groups are constructed in digital movements. Our study is based on a netnographic method and our material has been retrived by posts on about 20 closed forums for #metoo–activists on Facebook and Instagram. We are interested to examine the dialogues, which has been published in these forums. Seven major themes has been found; (a) collective identity construction; (b) incorporation; (c) equality ideals; (d) identifying opponents (e) framing of ”we–and them”–groups through imperative; (f) who gets entry; and; (g) poor and bad guys. Our results in the analysis showed us how collective identity and ”we–and them”–goups are constructed by the earlier mentioned themes.
|
129 |
Protracted Internal Displacement : A Case Study of Darfur IDPsHamid, Abdalrhman January 2019 (has links)
No description available.
|
130 |
Gender differences in adolescent compulsory care : The application of §3 LVUNauckhoff, Josefine January 2018 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.0574 seconds