Spelling suggestions: "subject:"women exposed to violence"" "subject:"nomen exposed to violence""
1 |
Möjligheter och utmaningar : Omvårdnad av våldsutsatta kvinnor / Possibilities and challenges : Nursing care of women exposed to violenceMalmgren, Sofia, Nyberg, Malin January 2017 (has links)
Bakgrund: Patientmötet är en central del av sjuksköterskans yrkesutövning och dessa sker med människor i varierande livssituationer. I mötet ska omvårdnadsbehovet tillgodoses fysiskt, psykiskt, socialt, andligt och kulturellt. Våldsutsatta kvinnor uppsöker sjukvård i större utsträckning än andra och sjuksköterskan har en betydande roll i att identifiera dessa och ge de den omvårdnad de behöver. Syfte: Att belysa möjligheter och utmaningar uppstådda i mötet mellan våldsutsatta kvinnor och sjuksköterskor i vårdsituationen. Metod: En litteraturstudie med analys av nio vetenskapliga artiklar med både kvantitativ och kvalitativ ansats. Resultat: Utbildning, arbetsmiljörelaterade faktorer, rutiner och ledningsstöd är aspekter på en organisatorisk nivå där både möjligheter och utmaningar kunde identifieras i mötet mellan sjuksköterskor och våldsutsatta kvinnor. På en individuell nivå kan attityd och kunskap visa på dito. Klinisk relevans: Litteraturstudien bidrar med en överskådlig bild av vilka möjligheter och utmaningar som uppstår i mötet mellan våldsutsatta kvinnor och sjuksköterskor. De möjligheter som framkom i det sammanställda resultatet visade sig vara återkommande under en majoritet av subkategorierna och kan användas i sjuksköterskans arbete för att åstadkomma ett gott möte för dessa kvinnor med hälso- ochförbättringsarbete både individuellt och på en organisatorisk nivå. / Background: The encounter with patients is a central part of the nurses’ occupation and these are held with people in a variety of life situations. In the meeting, the nursing needs must be addressed both physically, psychologically, socially and culturally. Women exposed to violence seek healthcare in greater extent than others and nurses have a significant role in identifying these and providing the nursing they need. Purpose: To shed light over possibilities and challenges occured in the meeting between women exposed to violence and nurses in the caring environment. Method: A literature review with analysis of nine scientific articles with both quantitative and qualitative approaches. Results: Education, factors related to work environment, routines and management support are aspects of an organizational level where both opportunities and challenges could be identified in the meeting between nurses and women exposed to violence. On an individual level, attitudes and knowledge can present dito. Clinical relevance: The literature study provides a clear picture of the opportunities and challenges that arise in the encounter between women exposed to violence and nurses. The experiences found in the compiled result proved to be recurring in a majority of the subcategories and can be used in the nurse's work for reflection and the opportunity to establish a good meeting for these women with health care. Even the challenges raised can be important areas for improvement work both individually and at an organizational level
|
2 |
Hur allvarligt anses partnervåld vara mot en man jämfört med mot en kvinna? : En vinjettstudie om bedömningar och insatser för kvinnor och män utsatta för partnervåld / How serious is domestic partner violence considered to be against a man versus against a woman?Andersson, Mikaela, Edorsson, Filip January 2019 (has links)
Partnervåld innefattar våld i nära relationer i en partnerrelation. Tidigare forskning kring partnervåld fokuserar främst på våldet gentemot kvinnor, med manliga förövare. Manliga offer utsatta för partnervåld diskuteras sällan, och forskningen om ämnet är begränsat. Syftet med denna studie är att undersöka skillnader i attityder och bedömningar gjorda av socialarbetare som i sitt arbete kommer i kontakt med partnervåld, och om dessa påverkas beroende på om den våldsutsatta personen är en man eller en kvinna. För att undersöka skillnader användes en kvantitativ vinjettmetod med tillhörande enkätfrågor. Två separata respondentgrupper har besvarat enkätfrågorna utifrån vinjetter som är uppdelade i två delar. I vinjetterna introduceras varje respondent för ett heterosexuellt par med en problematik av partnervåld. Vinjetterna är identiska med undantaget att karaktärernas kön är utbytta. Resultatet visar att i den våldsutsatta mannens situation bedöms våldet vara mindre allvarligt, att det finns mindre risk för fortsatt våld i relationen samt att den våldsutsatta mannen i lägre utsträckning är i behov av individuella insatser. Respondenterna ansåg även oftare att den våldsutövande kvinnan är i behov av individuella insatser jämfört med den manliga våldsutövaren. Teorier använda för att tolka resultatet innefattar socialkonstruktivism och genusteori. Studien kan tillföra perspektiv för ämnet om våldsutsatta män, och belyser att bedömningar om våldsutsatta kan skilja sig åt beroende på genus. / Domestic partner violence is violence in a partner relationship. Earlier research on domestic partner violence mainly focus on the violence against women, with male perpetrators. Male victims exposed to partner violence are rarely discussed, and research of the subject is limited. The purpose of this study is to investigate attitudes and assessments made by social workers who in their work encounter domestic partner violence, and if the social workers are affected depending on whether the person exposed to partner violence is a man or a woman. A quantitative vignette method with accompanying survey questions were used to investigate differences. Two separate groups of respondents answered survey questions based on vignettes divided into two parts. The respondents are each introduced in the vignettes to a heterosexual couple with a problem of partner violence. These vignettes are identical except for the characters’ genders which have been swapped. The result reveals that violence towards the victimized man is considered less serious, that there is less risk of continued violence in the relationship and that the victimized man is in less need of individual interventions. Respondents also considered to a lesser extent that the female perpetrator needed individual interventions compared to the male perpetrator. Social constructivism and gender theory are the theories used to interpret these results. The study can add perspectives about the subject of male victims and highlight that assessments of people exposed to partner violence may differ depending on the victim’s gender.
|
3 |
"Skulden förlamade mig och gjorde mig oförmögen att handla" : En kvalitativ studie om våldsutsatta kvinnors egna beskrivningar av deras känslor. / "The shame paralyzed me and made me unable to act" : A qualitative study of abused women's own descriptions of emotions.Berggren, Samina, Arnerwik, Rebecka January 2022 (has links)
This study focuses on women’s own description of their experienced feelings. The described feelings in relation to being subjected to violence of a man in a close relationship. The standing points when working on the study has been that the women’s emotions can interfere with the opportunity to leave the violent man. The aim of the study is therefor to examine the emotions women experienced related to domestic abuse and how the emotions affect them. Furthermore, is this study based on theoretical grounds such as Symbolic interactionism, Mirror-image perception and Sociology of emotions. Secondary data has been collected based on autobiographies of women who has experienced violence of a man in a close relationship to obtain the purpose of the study. The data have then been analyzed in a thematic analysis which resulted in two main themes positive/neutral emotions and negative emotions. The result presents how the women experienced with violence described their feelings. The feelings can be understood in relation to the previous studies and presented theories. “Symbolic interactionism” as a standing point understands the result such as the described emotions of the women occurs through interaction with the violent man. The results show that the woman's emotions are dependent on the interaction with the violent man and that these are then created through isolation from the outside world and emotional ties. The emotions prove to be crucial for women as they greatly affect their ability to leave and their well-being. / Den här uppsatsen fokuserar på beskrivningar och berättelser av upplevda känslor från kvinnor som har varit utsatta för våld av en man de haft en nära relation med. I arbetet med uppsatsen är utgångspunkten att våldsutsatta kvinnors känslor skulle kunna påverka deras upplevda möjlighet att lämna relationen. Syftet är därför att ta reda på vilka känslor kvinnorna beskriver kopplat till våldsutsattheten och hur de påverkar dem. Vidare bygger uppsatsen på en teoretisk grund utifrån symbolisk interaktionism, jaget och spegeljaget samt emotionssociologiskt perspektiv. För att uppnå syftet med uppsatsen har sekundärdata samlats in från biografier av kvinnor som varit utsatta för våld i nära relation av en man. Data har sedan analyserats i form av en tematisk analys som landat i två huvudteman, positiva/neutrala känslor och negativa känslor. I resultatet presenteras det hur kvinnor beskriver sina känslor utifrån att de har erfarenhet av våld utfört av en man i en nära relation. Det går att förstå dessa känslor utifrån tidigare forskning samt de utvalda teorierna som presenteras. Resultatet visar på att kvinnans känslor är beroende av interaktionen med den våldsamma mannen och att dessa då skapas genom isolering från omvärlden och känslomässiga band. Känslorna visar sig vara avgörande för kvinnorna då de i hög grad påverkar deras möjlighet att lämna och deras välmående.
|
4 |
Sjuksköterskors erfarenheter av att möta kvinnor som utsatts för våld i nära relationer : En litteraturöversikt / Nurses' experiences of encounters with women who are exposed to intimate partner violence : A literature reviewAndersson, Sandra January 2023 (has links)
Bakgrund Våld mot kvinnor i nära relationer är ett stort globalt och nationellt samhällsproblem där kvinnor oftare utsätts för grövre våld än män. Våld i nära relationer kan bestå av psykiskt, sexuellt, fysiskt, ekonomiskt, digitalt och materiellt våld. Kvinnors fysiska och psykosociala hälsa påverkas negativt. Som sjuksköterska behöver man vara väl förberedd på hur man bemöter kvinnor som drabbats av våld och stödja till att främja hälsa i mötet med drabbade kvinnor. Syfte Syftet med litteraturöversikten var att beskriva sjuksköterskors upplevelser av att möta kvinnor som drabbats av våld i nära relationer. Metod Litteraturöversikten grundar sig på tio utvalda vetenskapliga originalartiklar av både kvalitativ och kvantitativ metod. Datainsamlingen genomfördes i Cinahl Complete, PubMed samt PsycInfo. Resultat Litteraturöversikten ledde fram till tre teman. Det första temat var Brister i organisation och kompetens med tillhörande underteman Tidsbrist, Kunskapsbrist samt Behov av utbildning gällande våld i nära relationer. Tema två speglar Att våga ställa frågan om våld med underteman Relationsskapande, Att fråga om våld som en rutinåtgärd och Underlättande faktorer. Tema tre berör Emotionella aspekter av att möta kvinnor utsatta för våld med underteman Svårigheten att hålla den professionella rollen och Att ställa den svåra frågan. Sammanfattning Resultatet i litteraturöversikten visar att sjuksköterskans kompetens i mötet med kvinnor som utsatts för våld var bristfällig. Det fanns en kunskapsbrist i omvårdnaden och otydliga rutiner på organisationsnivå. I vårdmötet var relationen och dialogen gällande frågan om våld central och därmed var tiden och platsen för samtalet viktig att ta hänsyn till. För att sjuksköterskan i sin profession skall kunna utföra adekvat omvårdnad så behövs det tydliga instruktioner och riktlinjer samt fortlöpande utbildning. Sjuksköterskor påverkas emotionellt i mötet med drabbade kvinnor och omvårdnaden har godare förutsättningar att bli bättre om de har en bredare kompetens gällande när/hur/var de ska ställa frågan om våld. / Background Violence against women in intimate relationships is a major global and national social problem, where women are more often exposed to more severe violence than men. Violence in close relationships can consist of pschological, sexual, physical, financial, digital and material violence. Women`s physical and psychosocial health is negatively affected. As a nurse, you need to be well prepared on how to deal with women affected by violence and support to promote health in the meeting with affected women. Aim The aim of the literature review was to describe how nurses' experiences of encounter women who have suffered violence in close relationships. Method The literature review is based on ten selected original scientific articles and the chosen articles are both qualitative and quantitative method. The data collection is carried out in Cinahl Complete, PubMed and PsycInfo. Results The literature review led to three themes. The first theme was Deficiencies in organization and competence with associated sub-themes Lack of time, Lack of knowledge and Need for training regarding violence in close relationships. The results indicate that further education about violence is needed, as well as guidelines to deal with ignorance and unclear routines. Theme two reflects Dare to ask the question about violence with the sub-themes Relationship building, Asking about violence asa routine measure and Facilitating factors. Theme three concerns Emotional aspects of meeting women exposed to violence with the sub-themes The difficulty of maintaining the professional role and Asking the difficult question. Summary The result in the literature review shows that nurse's competence in meeting with women who have been subjected to violence in close relationships was deficient. There was a lack of knowledge in nursing and unclear routines at organizational level. In the care meeting, the relationship and the dialogue regarding the issue of violence were central, and thus the time and place of the conversation were important to take into account. In order for the nurse in her profession to be able to perform adequate care, clear instructions and guidelines as well as ongoing training are needed. Nurses are emotionally affected in the meeting with affected women and nursing has better conditions to improve if they have a broader competence regarding when/how/where to ask questions about violence.
|
5 |
Våld i nära relationer : En kvalitativ studie om gräsrotsbyråkraternas arbete kring våldsutsatta kvinnorErlandsson, Malin, Erlandsson, Maria-Therés January 2017 (has links)
There are few studies done on the work of social services on women exposed to violence. The work of social services with women exposed to violence has been a hot topic in the social policy debate. There have also been legislative changes to strengthen the work and help around women who are exposed to violent. The overall issues of the study focus on investigating the importance of social workers experiences in the work around the womens exposed to violence with the different types of policies, guidelines, action plan and regulations? We also wanted to explore how we can understand the importance of policies, guidelines, action plan and regulations and how it works when social workers use these in their work around women exposed to violence? The empirical study has mainly been gathered through qualitative semistructured interviews with professional social workers in the Swedish municipalities social services. We have interviewed six different social workers in four different municipalities all in the southern part of Sweden. Previous research has also been studied, national and international. The collected empiricism has been analyzed using the theory developed by Michael Lipsky, and we have also used Roine Johansson's interpretation of grassroots bureaucracy to gain a deeper understanding of our data material. We received data showing that the social worker decides on actions motivated by the policies, guidelines, action plans and regulations they relate to. We saw that the policies, guidelines, action plan and regulations that the social workers worked with were very different in their design, which meant that there were different structured structures within the organizations in the different municipalities, which resulted in differences in how to work. We also saw that the social worker had different experiences of how far and wide the use of these documents was, and that we could see the significance of social workers who experienced the documents in their work. The study depicts how social workers perceive that policies, guidelines, action plans and regulations affect their work around women exposed to violence, and how we can understand the importance of policies, guidelines, action plan and regulations and how it works when social workers use them in their work around women exposed to violence. The main conclusion in this study is that the social worker provides assistance, support and assistance to the woman as she fits into what the social worker's policies, guidelines, action plans and regulations describe. If the woman exposed to violence does not comply with the criteria such as policies, guidelines, action plans and regulations, then there are reasons for granting the victim of violence to receive support and assistance. The study also shows how clients are categorized to fit into the organization, they are interpreted renegotiated and adapted to fit the social services organization. The study also shows that some of the social workers use and follow the policies, guidelines, action plan and regulations more than others and it is also clear that they can be used in order to give more specialized efforts to the victim of violence. / Det finns få studier kring socialtjänstens arbete med våldsutsatta kvinnor. Socialtjänstens arbete med våldsutsatta kvinnor har utgjort ett hett ämne i den socialpolitiska debatten. Det har även skett lagförändringar för att stärka arbetet och hjälpen kring de våldsutsatta kvinnorna. Studiens övergripande frågeställningar fokuserar på att undersöka vilken betydelse socialarbetaren upplever att olika typer av policy, riktlinjer, handlingsplan och föreskrifter har i sitt arbete kring de våldsutsatta kvinnorna. Vi ville även undersöka hur vi kan förstå betydelsen av policy, riktlinjer, handlingsplan och föreskrifter och hur det går till när socialarbetaren använder sig av dessa i sitt arbete kring våldsutsatta kvinnor. Studiens empiri har huvudsakligen samlats in genom kvalitativa, semistrukturerade intervjuer med yrkesverksamma och professionella socialarbetare inom Sveriges kommuners socialtjänster. Vi har intervjuat sex olika socialarbetare inom fyra olika kommuner alla inom området södra Sverige. Tidigare forskning har även studerats, nationell och internationell. Den insamlade empirin har analyserats med hjälp av teori som har utvecklats av Michael Lipsky och vi har även använt oss av Roine Johanssons tolkning av gräsrotsbyråkrati för att få en djupare förståelse för vårt datamaterial. Vi fick fram data som visar att socialarbetaren beslutar om insatser begrundat i den policy, riktlinjer, handlingsplaner och föreskrifter som finns att förhålla sig till. Vi såg att de policys, riktlinjer, handlingsplan och föreskrifter som socialarbetarna arbetade utefter var väldigt olika i sin utformning och det gjorde att det blev olika uppbyggda strukturer inom organisationerna i de olika kommunerna vilket resulterat i att det är skillnader i hur man arbetar. Vi kunde även se att socialarbetaren hade olika upplevelser av hur stor och bred användning dessa dokument har samt att vi kunde se vilken betydelse socialarbetarna upplevde att dokumenten hade i sitt arbete. Studien skildrar hur socialarbetare upplever att policy, riktlinjer, handlingsplaner och föreskrifter påverkar deras arbete kring våldsutsatta kvinnor. Studien skildrar även hur vi kan förstå betydelsen av policy, riktlinjer, handlingsplan och föreskrifter och hur det går till när socialarbetaren använder sig av dessa i arbetet kring våldsutsatta kvinnor. Den huvudsakliga slutsatsen i den här studien är att socialarbetaren ger insatser, stöd och hjälp till kvinnan när hon passar in i det som socialarbetarens policy, riktlinjer, handlingsplaner och föreskrifter beskriver. Om den våldsutsatta kvinnan inte stämmer överens med de kriterier som policy, riktlinjer, handlingsplaner och föreskrifter har så krävs det motiveringar för att bevilja att den våldsutsatta kvinnan ska få stöd och hjälp. Studien visar även hur klienterna kategoriseras för att passa in i organisationen, de tolkas omförhandlas och anpassas för att passa in i socialtjänstens organisation. Studien visar även att en del av socialarbetarna använder sig och följer de policy, riktlinjer, handlingsplan och föreskrifter mer än andra och det är även tydligt att de kan användas i syfte att ge den våldsutsatta kvinnan mer specialiserade insatser.
|
Page generated in 0.1008 seconds