Spelling suggestions: "subject:"alvo"" "subject:"arco""
1 |
Timbre and tintinnabulation in the music of Arvo Pärt.January 2001 (has links)
Wong Hoi Sze Susanna. / Thesis (M.Phil.)--Chinese University of Hong Kong, 2001. / Includes bibliographical references (leaves 55-59). / Abstracts in English and Chinese. / Introduction --- p.1 / Chapter Chapter One. --- Historical Perspective / Political Cultural and Background of Estonia --- p.6 / Arvo Part: A Biographical Sketch --- p.10 / Stylistic Changes / Early Tonal Works --- p.14 / Part's Serial Technique --- p.16 / Chapter Chapter Two. --- Tintinnabuli Style and Its Timbre / The Inert Period --- p.18 / The Influence of Early Music on Psrt --- p.20 / The Principle of the Tintinnabuli Method --- p.22 / The Importance of Bells to s Tintinnabulation --- p.27 / Chapter Chapter Three. --- Analyses of Tintinnabuli Compositions / Fur Alina --- p.30 / Cantus in Memory of Benjamin Britten --- p.38 / De Profundis --- p.45 / Conclusion --- p.53 / Bibliography --- p.55
|
2 |
A Performance Guide to Arvo Pärt's Concerto Piccolo Über B-A-C-H for Trumpet, Strings, Harpsichord, and PianoBishop, James Martin 08 1900 (has links)
Arvo Pärt's Concerto Piccolo über B-A-C-H for trumpet, strings, harpsichord, and piano is a brief yet challenging work in the trumpet repertoire. A carefully articulated performance guide is necessary to aid trumpeters in overcoming the numerous musical challenges presented in this piece. Currently, there is no resource that helps in solving performance choices and difficulties in this work. This first section of this document provides historical and contextual information on Arvo Pärt, his compositional output during his experimental period, and subsequently, Concerto Piccolo. The second section includes a performance analysis of the work, while the third gives trumpet players pedagogical suggestions and practical exercises for proper preparation of Concerto Piccolo. This guide presents performers with relevant background, analytical, and pedagogical information required for an informed and high-level performance.
|
3 |
POSTMINIMALIST CHORAL MUSIC: A PEDAGOGICAL PERSPECTIVEChai, Joshua John 01 January 2019 (has links)
After the strict processes of mid-twentieth-century minimalism, a new musical style has emerged which retains extensive use of repetition, but is generally more aurally accessible, based in non-functional triadic harmony, and flexible in its compositional structure. Frequent use of non-minimalist resources, musical resources from multiple styles in a single composition, and quotation from previous historical periods define this flexibility.
American choral music has many popular compositions that exhibit characteristics of this new musical style, in part because of its accessibility relative to earlier minimalist styles, and in part because it adapts easily to the choral setting. At the same time, teaching this music to choirs requires resources that are not in standard-practice choral pedagogy textbooks or peer-reviewed choral journals.
This monograph utilizes newer research in musical analysis and several recent writings attempting to generalize the postminimalist style to develop a definition of choral postminimalism. Then, this monograph also suggests analytical approaches and resources for choral warm-ups, score preparation, and other pedagogical tools for three pieces: Arvo Pärt’s The Beatitudes, Nico Muhly’s Bright Mass with Canons, and Tarik O’Regan’s The Ecstasies Above.
|
4 |
Monoliittisesta trilogiseen tasa-arvoon:tasa-arvo hoitotyön etiikan tutkimuksessaKangasniemi, M. (Mari) 31 May 2007 (has links)
Abstract
The aim of the study was to open up, define and categorise the concept of equality as a value of nursing ethics research. The goal of the study was to acquire tools that would help to understand the background, meaning and possibilities of the concept of equality in nursing ethics research. The research was positioned in conceptual basic study of nursing ethics, and it followed a philosophical approach, which consisted of three phases: problematisation, explication and argumentation. During problematisation, a systematic review of literature was conducted to define the concept of equality and its theoretical starting points in previous nursing ethics research.
This study characterised the concept of equality in previous nursing ethics research as monolithical liberalistic-individualistic privilegisation. Here, monolithical meant that in previous nursing ethics research, equality had been a key value that was argued through classical but fairly uniformly interpreted theoretical starting points. At times, the status of equality had been so self-evident that its theoretical starting points were sometimes accepted with very little critique and no explicit examination. Liberalistic-individualistic privilegisation manifested itself as emphasising the individual, emphasising the community and as internal conflict of the concept in terms of practical nursing.
The theoretical frame of reference of the study, based on feminist moral philosophy, was defined during explication. It viewed equality as a changing and evolving ethical value, depicting interrelations between people, with different implications in different relationships. In this study, equality was described using the concept of trilogical equality. This means that in addition to monolithical liberalistic-individualistic privilegisation, equality in nursing ethics research calls for taking into account three dimensions defining equality, i.e. the concepts of difference, dependence and power. As a world order principle, difference meant diversity, in which it is significant and valuable in itself. Understanding differences lead to acknowledging the difference and the resulting dependence between individuals or groups. Through redefinition of difference and dependence, power obtained its new meanings, where focus was given to the asymmetry and lack of dominance connected with it. During argumentation, the concept of trilogical equality brought a range of concepts into the study of equality within nursing ethics research, through which the practical encounter of nursing and health care could be approached. The results of the study can be used to develop the range of concepts concerning equality in nursing ethics research and the ethical discussion on it, as well as to develop nursing ethics research and teaching. / Tiivistelmä
Tutkimuksen tarkoituksena oli avata ja jäsentää tasa-arvon käsitettä hoitotyön etiikan tutkimuksen arvona. Tavoitteena oli lisätä ymmärrystä käsitteen taustoista ja näkökulmista. Tutkimus sijoittui hoitotieteen käsitteelliseen perustutkimukseen. Se noudatti filosofista tutkimustapaa, joka muodostui problematisoinnin, eksplikoinnin ja argumentoinnin vaiheista. Problematisoinnin vaiheessa tasa-arvosta rakennettiin viitekehys, jonka avulla analysoitiin aikaisemman hoitotyön etiikan tutkimuksen tasa-arvon käsite. Eksplikoinnin vaiheessa määritettiin feministiseen moraalifilosofiaan perustuva trilogisen tasa-arvon näkökulma. Tämän avulla jäsennettiin, syvennettiin ja kehitettiin edelleen aikaisempaa hoitotyön etiikan tutkimuksen tasa-arvon käsitettä. Argumentoinnin vaiheessa arviointiin trilogisen tasa-arvon näkökulman mahdollisuutta avata hoitotyön etiikan tutkimuksen tasa-arvon käsitettä.
Tämän tutkimuksen mukaan aikaisemman hoitotyön etiikan tutkimuksen tasa-arvon käsite oli luonteeltaan monoliittinen, joka tarkoitti sitä, että tasa-arvo on keskeinen ja itsestään selvä universaaliin ihmisarvoon perustuva arvo. Käsitteelle määritettiin kaksi ulottuvuutta. Ensimmäistä eli teoreettista ulottuvuutta kuvasti liberalistis-individualistinen etuoikeutus. Tällä tarkoitettiin sitä, että yksilö asetetaan tasa-arvon tarkastelussa ensisijaiseen asemaan ja tuota asemaa pyritään turvaamaan distributiivisen tasa-arvon rakenteiden avulla. Toista eli toiminnallista ulottuvuutta kuvasi hajaannus. Hajaannuksella tarkoitettiin sitä, ettei tasa-arvon käsitteen teoreettinen ulottuvuus kyennytkään vastaamaan toiminnallisen ulottuvuuden esiin nostamiin kysymyksiin. Toiminnallinen ulottuvuus jopa haastoi universaalin ihmisarvon ja tasa-arvoa turvaavien rakenteiden toteutumisen. Lisäksi hoitotyön kontekstuaalinen ja konkreettinen kohtaaminen toivat esille käsitteen rajapinnat eli tasa-arvon toiminnallista ulottuvuutta lähellä olevat käsitteet.
Tutkimus tuotti näkökulman, jossa tasa-arvo ymmärrettiin siten, että se on muuttuva ja muuntuva ihmisten suhteita ja välejä kuvaava eettinen arvo. Lisäksi se saa eri suhteissa erilaiset merkitykset. Tätä kuvattiin eron, riippuvuuden ja vallan käsitteillä ja sitä kutsuttiin trilogisen tasa-arvon näkökulmaksi. Näkökulmassa ero merkitsi yksilöihin tai ryhmiin liittyvää itsessään arvokasta ja merkityksellistä epähierarkkista moninaisuutta. Ihmisten eroista ja erilaisuudesta johtuen ihmiset ymmärrettiin toisistaan väistämättä riippuvaisiksi. Riippuvuus ymmärrettiin myönteisenä olemisen perusedellytyksenä, johon sisältyvä valta oli luonteeltaan vastuullista, asymmetristä ja dominoimatonta. Trilogisen tasa-arvon näkökulma avasi tasa-arvon käsitettä sekä teoreettisen että toiminnallisen ulottuvuuden kautta. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää hoitotyön etiikan tutkimuksen tasa-arvoa koskevan käsitteistön ja siitä käytävän eettisen keskustelun kehittämiseen sekä hoitotyön etiikan tutkimukseen ja opettamiseen.
|
5 |
Sexist harassment as an issue of gender equality politics and policies at universityHeikkinen, M. (Mervi) 04 December 2012 (has links)
Abstract
This study scrutinises sexist harassment and the construction of gender equality policy at the University of Oulu, one of the largest universities in Finland. Furthermore, the study addresses policies that are intended to prevent gender and sexual harassment, the implementation of such policies, and their practical outcomes. Universities are a place of knowledge (re-)production, but research suggests that sexist harassment at least occasionally bothers, and may even call into question, the central tasks of the academy—the creation and maintenance of knowledge.
Acker’s theory of gendered organisation is used to frame the analysis of the study on three levels: structures, resources and processes. Lukes’s and Olsen’s views regarding power are used to locate and make visible blind spots of gender equality work related to sexual harassment. Nussbaum’s capabilities approach is used to strengthen the individual agency perspective. Additionally, intersectionality is considered in the analyses. The method of research is a case study. Detailed and intensive knowledge is produced by using various complementary data, analysis methods, vantage points and perspectives.
The research contributes to the conceptual-theoretical discussion of the development of gender equality work at organisations. Based on this study, I argue that it would be reasonable to use the term sexist harassment when individual harassment experiences and organisational harassment incidences are discussed. Additionally, the concepts of sexism and sexist discrimination should be considered, especially when the ideology behind the harassment is addressed. Nussbaum’s capabilities approach complements Acker’s theory of gendered organisations in a meaningful manner by providing concrete gender equality indicators for organisations’ gender equality work. / Tiivistelmä
Tutkimus tarkastelee seksististä häirintää ja sukupuolten tasa-arvopolitiikan rakentumista Oulun yliopistossa, joka on yksi suurimmista yliopistoista Suomessa. Lisäksi tutkimus paikantuu toimenpiteisiin jotka on tarkoitettu sukupuolisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseen, näiden toimenpiteiden toimeenpanoon ja niiden käytännöllisiin seurauksiin. Yliopistot ovat tiedon tuottamisen paikkoja, mutta tutkimuksen mukaan seksistinen häirintä vähintäänkin tilanteisesti haittaa ja voi jopa kyseenalaistaa akatemian keskeisten tehtävien — uuden tiedon tuottamisen ja ylläpitämisen – toteuttamista.
Ackerin sukupuolistuneiden organisaatioiden teoriaa käytetään analyysin kehikkona kolmella tasolla: rakenteet, resurssit ja prosessit. Lukesin ja Olsenin valtakäsitteitä käytetään paikantamaan ja tekemään näkyväksi tasa-arvotyön katvealueita, jotka liittyvät seksuaalisen häirinnän eliminoimiseen. Nussbaumin inhimillisten kyvykkyyksien lähestymistapaa käytetään vahvistamaan yksittäisen toimijan perspektiiviä. Lisäksi analyysissa otetaan huomioon intersektionaalisuus. Tutkimusmenetelmänä on tapaustutkimus. Yksityiskohtaista ja intensiivistä tietoa tuotetaan käyttämällä vaihtelevia ja toisiaan täydentäviä aineistoja, analyysimenetelmiä, näkökulmia ja perspektiivejä.
Tutkimus osallistuu käsitteellis-teoreettiseen keskusteluun sukupuolten tasa-arvotyön kehittämisestä organisaatiossa. Tutkimukseen perustuen esitän, että olisi perusteltua ottaa käyttöön käsite seksistinen häirintä, kun häirintää tarkastellaan häirittyjen näkökulmasta kokemuksen tasolla, ja käyttää käsitteitä seksismi ja seksistinen diskriminaatio viitattaessa häirinnän taustalla vaikuttavaan ideologiaan ja häiritsijän teon luonteeseen. Nussbaumin inhimillisten kyvykkyyksien lähestymistapa täydentää mielekkäällä tavalla Ackerin sukupuolistuneiden organisaatioiden teoriaa, koska se tarjoaa konkreettisia indikaattoreita organisaatioille niiden työssä tasa-arvon edistämiseksi.
|
6 |
Text und Liturgie bei Arvo PärtGoldberg, Clemens 07 January 2020 (has links)
No description available.
|
7 |
System, gesture, rhetoric : contexts for rethinking tintinnabuli in the music of Arvo Pärt, 1960-1990May, Christopher Jonathan January 2016 (has links)
This thesis addresses critical strategies that have been used, or might be used, to approach Pärt's tintinnabuli music. It has three main objectives: to question prevalent narratives drawn around the tintinnabuli concept, to suggest interpretative frameworks that could yield fresh insights into that concept's 'meaning', and to introduce new and neglected materials to anglophone Pärt discourse. In studying the mediating role of the tintinnabuli scholar, I also confront some of the ethical challenges associated with research on living composers. This project places special emphasis on localised narratives of production and influence in Pärt's music, and draws extensively on Estonian primary source material. A major hermeneutic guide has been the composer's 1994 description of seeking 'the appropriate system for the gesture', and this idea figures in each of the four main chapters. Chapter 1 describes and questions existing knowledge around tintinnabuli, approaching this task through a study of "Wenn Bach Bienen Gezüchtet Hätte ...", a work chosen for its critically fertile 'cusp' status. Chapter 2 concentrates on Pärt's explorations of 'Soviet serialism' from 1960-3, engaging with withdrawn and film scores in addition to the well-known "Nekrolog". I discuss this music in terms of a complex freedom-constraint interplay, and suggest links to the tintinnabuli style. Taking "Sarah Was Ninety Years Old" as a case study, Chapter 3 turns to listener-oriented frameworks of musical meaning. I offer an experiential reading of the piece that places tintinnabuli in dialogue with body-based theories of cognition. Lastly, Chapter 4 addresses texted tintinnabuli. I build up a reading of "Miserere" in terms of 'musical rhetoric', comparing Pärt's compositional strategies to those used by Josquin des Prez in the 1503 motet "Miserere Mei, Deus". I also consider the implications of music-rhetorical analogy for wider understandings of the 'tintinnabuli' concept.
|
8 |
Essays on the effects of investor protection and financial structure on firm decisions and outcomesTan, I. (Irene) 31 July 2018 (has links)
Abstract
The laws and financial structure of a country can affect firm decisions and outcomes by affecting financial constraints and agency problems. Power theories of credit suggest that the legal rights of creditors, such as the ability to grab collateral in bankruptcy, increase the willingness of lenders to extend credit. Shareholder protection can reduce information asymmetry and agency problems by mandating quality disclosures, stipulating approval procedures for potentially conflicted transactions and facilitating the private litigation process. The bank-based financial structure can reduce moral hazard by alleviating the free-rider problem in monitoring.
This dissertation contains various novel results. The first essay presents evidence of an inverse relation between creditor rights and the value of cash. This is consistent with financial constraints increasing the marginal value of cash, and creditor rights alleviating financial constraints. The second essay suggests that the bank-based financial structure improves the operating performance of large investments especially for diffusely held firms, consistent with the less prevalent free-rider problem in monitoring. The third essay shows that shareholder protection raises investment hazard for the smallest firms. This is consistent with the notion that shareholder protection alleviates those asymmetric information-related problems that delay investment, such as cash flow diversion by corporate insiders.
In addition to contributing to the scientific literature, the results of this dissertation can have practical implications for companies, suppliers of finance and policymakers. A value-maximizing company should take into account its legal environment when deciding on cash holdings. Suppliers of finance should consider the interplay between financial structure and ownership structure when evaluating the profitability of investments. Policymakers often encourage investments due to their effect on employment and tax income. The results of this dissertation show that investor protection increases the frequency of large investments and their profitability. / Tiivistelmä
Maan lait ja rahoitusrakenne voivat vaikuttaa yrityksen päätöksentekoon rahoitusrajoitteiden ja agenttiongelmien kautta. Velkojien vaikutusvaltaan perustuvien teorioiden mukaan velkojan oikeudet, kuten oikeus vakuuteen konkurssin yhteydessä, lisäävät velanantajan lainaamishalukkuutta. Osakkeenomistajia suojaavat lait voivat puolestaan vähentää yrityksen ja sijoittajien välistä epäsymmetristä informaatiota ja agenttiongelmia esimerkiksi vaatimalla laadukkaita ilmoituksia ja hyväksymisprosesseja koskien potentiaalisesti eturistiriitoja sisältäviä transaktioita sekä mahdollistamalla yksityisen kanteen nostamisen. Lisäksi maan pankkiperusteinen rahoitusrakenne voi vähentää moraalikatoa lievittämällä vapaamatkustajaongelmaa yritysjohdon monitoroinnissa.
Tämä tutkielma sisältää useita uusia tuloksia. Ensimmäisessä esseessä havaitaan käänteinen yhteys velkojien oikeuksien ja kassan arvon välillä. Johdonmukainen selitys tälle havainnolle on, että rahoitusrajoitteet lisäävät kassan marginaaliarvoa ja velkojien oikeudet lieventävät rahoitusrajoitteita. Toisen esseen tulosten mukaan pankkiperusteinen rahoitusrakenne parantaa suurten investointien vaikutusta operatiiviseen tulokseen eritysesti hajaantuneen omistusrakenteen omaavien yritysten osalta. Tämä voi johtua pankkiperusteisen rahoitusjärjestelmän vapaamatkustajaongelmaa vähentävästä vaikutuksesta. Kolmannen esseen tulosten mukaan osakkeenomistajansuoja kohottaa suurten investointien hasardifunktiota pienimpien yritysten osalta. Tämä puolestaan voi johtua siitä, että osakkeenomistajansuoja lievittää investointeja hidastavia epäsymmetrisen informaation ongelmia, kuten yrityksen sisäpiiriläisten mahdollista taipumusta ohjata yrityksen kassavirtoja heitä itseään hyödyttäviin kohteisiin.
Tieteellisen kontribuution lisäksi tutkimustuloksia voidaan hyödyntää yritysten, rahoittajien ja politiikkojen päätöksenteossa. Yrityksen arvoa maksimoivan johtajan tulisi kassan suuruutta päättäessään ottaa huomioon maassa vallitseva lakiympäristö. Rahoittajien tulisi puolestaan huomioida maan rahoitusrakenteen ja yrityksen omistusrakenteen vaikutus investointien kannattavuuteen. Politiikkojen yleinen tavoite on lisätä yritysten investointeja, koska ne parantavat työllisyyttä ja synnyttävät verotuloja. Tämän tutkielman mukaan sijoittajansuoja lisää suurten investointien frekvenssiä ja kannattavuutta.
|
9 |
Value creation in collaboration between software suppliers and customers: suppliers’ perspectiveTiikkaja, M. (Marjo) 01 May 2012 (has links)
Abstract
This study is concentrated on value creation in the context of the software business, especially the enterprise system solution business. The purpose of this study is to increase both theoretical and empirical understanding of value creation in this specific context through the integration of economic value creation theories and software development.
The theoretical framework includes the perspectives of both the customers and the suppliers, and their interactions during the value creation process. For this study, the main perspective is that of the supplier. The customer, therefore, is like a mirror from which the requirement for action (on the part of suppliers) originates. The main focus is the understanding that the use period is important, which concretises the made-value offering and determines the future of the collaboration. The empirical material is collected through interviews of four software organisations. The research strategy is the qualitative case study, which is fulfilled with the narrative method. The interviews performed were quite expansive, and allowed interviewees to share examples and real-life stories.
As a result of the empirical analysis, the use period is at the heart of the value-creation process, because the software’s success depends on the use experience. Understanding both the reason and the use purpose is the key to support customer’s use process. Learning from the customer’s use process is extremely important and increases everyday interaction. It is true, that the focus broadens from evaluating basic attributes of the relationship as a whole to include an evaluation of cumulative experiences. Satisfaction is strongly linked to behavioural outcomes. While use experiences have been researched widely, but their connection to economic theories (and value in particular) is not very well known. Theoretically, the challenge is to connect abstract value concepts to the more practical area of software business theories. This study finds connection by explicitly tying user experiences with the types of efforts that suppliers make (and the theories that inform these efforts) to create value. / Tiivistelmä
Tutkimus keskittyy arvontuotantoon ohjelmistoliiketoiminta kontekstissa, erityisesti ratkaisuliiketoimintaan. Tutkimuksen tarkoitus on lisätä sekä teoreettista että empiirista ymmärrystä arvontuotannosta integroimalla taloustieteen arvontuotantoteorioita sekä ohjelmistoratkaisujen kehitystä ja käyttöä. Ohjelmistojen käytöstä syntyvää taloudellista arvoa on tutkittu todella vähän, vaikka käyttäjäkokemukset ovat keskeinen osa ohjelmistojen suunnittelua. Taloustieteen, erityisesti markkinoinnin, näkökulmasta arvoa on tutkittu laajasti, mutta tutkimukset keskittyvät asiakkaan ostopäätöksiin ja myyntiprosesseihin eivätkä tuotteen/ palvelun käytöstä saatavaan hyötyyn.
Teoreettinen viitekehys sisältää sekä asiakkaiden että toimittajien näkökulman vuorovaikutuksen aikana arvontuotantoprosessissa. Päänäkökulma on toimittajan, joten asiakas on kuin peili josta vaatimukset saavat alkunsa ja jonka kautta tehdyt ratkaisut tulevat näkyviksi. Empiirinen materiaali on kerätty tekemällä haastatteluja neljässä ohjelmistoalan yrityksessä. Tutkimusstrategia on laadullinen tapaustutkimus, jota on täydennetty narratiivisella menetelmällä.
Käyttöjakso on arvontuotantoprosessin sydän, koska ohjelmistoratkaisun menestys riippuu käyttökokemuksesta. Käyttötarkoituksen ymmärtäminen on avain asiakkaan käyttökokemuksen tukemiseen. Asiakkaan käyttökokemuksesta oppiminen on erittäin tärkeää ja osa vuorovaikutusta. Käyttökokemuksen arvioinnissa sekä hyvät että huonot kokemukset kasaantuvat ja saattavat aiheuttaa yllättäviä reaktioita.
Tutkimus yhdistää käyttäjien käyttökokemukset ja toimittajan pyrkimykset vaikuttaa näihin kokemuksiin arvonluomiseksi. Käyttäjien kokemalla arvolla on merkitystä sekä ohjelmistoliiketoiminnan kannattavuuden ja kasvun että käyttäjäkeskeisen suunnittelun kannalta.
|
10 |
”En mä oo mies enkä nainen. Mä oon toimittaja”:sukupuoli ja suomalainen toimittajakunta 1960- ja 1970-luvullaKurvinen, H. (Heidi) 14 August 2013 (has links)
Abstract
The research observes the profession of reporters in the decades when the field underwent several different changes. The development of editorial hierarchy and the transition to a five day working week increased the need for reporters. At the same time, the strenghtening of trade union politics changed the field towards a more professional direction. In terms of gender, the profession became more balanced when the number of female reporters increased.
Female reporters entered the field when the demand for new reporters became higher. However, the change was also connected to the overall development in the Finnish society. It was first and foremost women’s opportunities for work that were negotiated in the role debate that was going on during the 1960s. When the debate turned into an official policy that was maintained through legislation, attention was paid to the gendered structures of working life. During the 1970s, women became a part of career world for good.
Finnish working life remained segregated but the profession of reporters was one of the fields where both genders had the same duties. However, the profession was not equal in terms of gender. Female reporters were paid less than their male colleagues and they did not have the same opportunities for promotions. What is more, male reporters worked more often as special reporters whereas females remained as all round reporters. In addition, the vocational culture was still based upon masculine values.
Within oral history, the gendered structures of the profession were overshadowed by the rhetorics of sameness. In other words, the profession was seen as equal in terms of gender. The explanation can be found in the Finnish gender culture that maintains the idea of gender neutrality of working life. However, the rhetorics also repeated the ideals of equality that prevailed during the 1960s and 1970s. Furthermore, other factors that divided the profession of reporters like age, political background and education also covered up the question of gender.
The source material consists of oral history, archival sources and media texts. Sources form different periods of time are read against each other and the experiences of reporters are connected to the discourses of the 1960s and 1970s. / Tiivistelmä
Tutkimuksessa tarkastellaan toimittajan ammattia vuosikymmeninä, jolloin ala koki useita erilaisia muutoksia. Toimitushierarkian kehittyminen ja siirtyminen viisipäiväiseen työviikkoon lisäsivät toimittajien tarvetta ja samanaikaisesti ammatillisten etujen ajaminen muutti alaa professionaalimpaan suuntaan. Myös ammattikunnan sukupuolirakenne alkoi tasapainoistua, kun alalle tuli aiempaa enemmän naistoimittajia.
Toimittajanaisten määrän kasvu vastasi lisääntyneen toimittajatarpeen aiheuttamaan kysyntään, mutta muutos liittyi myös suomalaisessa yhteiskunnassa tapahtuneeseen kehitykseen. 1960-luvun roolikeskustelussa neuvoteltiin ennen kaikkea naisten työssäkäynnin mahdollisuuksista, ja tasa-arvokeskustelun valtiollistuttua päähuomio kiinnittyi työelämän sukupuolittuneisuuteen. Naiset siirtyivätkin 1970-luvulla työelämään jäädäkseen.
Suomalainen työelämä säilyi kuitenkin eriytyneenä, ja toimittajan ammatti oli yksi niistä harvoista aloista, joilla naiset ja miehet tekivät samaa työtä. Tämä ei tarkoittanut kuitenkaan sitä, että ala olisi ollut tasa-arvoinen. Toimittajanaisten asema oli miehiä heikompi niin palkkauksessa kuin urakehityksessäkin. Sukupuoli näkyi myös toimitustyössä, jossa erikoistoimittajan tehtävät menivät pääsääntöisesti miehille, kun taas naiset työskentelivät ennen kaikkea uutistoimittajina. Myös ammatillinen kulttuuri rakentui edelleen maskuliinisten piirteiden varaan.
Toimittajien muistelupuheessa ammattikunnan epätasa-arvoa tuottaneet käytännöt peittyivät kuitenkin samanlaisuuspuheen alle ja ammatti näyttäytyi tasa-arvoisena. Yhtäältä tämä selittyy suomalaisella sukupuolikulttuurilla, joka ylläpitää ajatusta työelämän sukupuolineutraaliudesta. Toisaalta taustalla on nähtävissä 1960- ja 1970-luvulla vallinnut tasa-arvokäsitys, joka korosti sukupuolten samuutta. Sukupuolta peittivät tutkittavina vuosikymmeninä alleen myös muut toimittajakuntaa erottaneet tekijät, joita olivat ikä, poliittinen tausta ja koulutus.
Tutkimuksen lähdeaineisto koostuu muistitiedosta, aikalaisteksteistä ja arkistoaineistoista. Eri aikoina syntyneitä lähteitä luetaan toisiaan vasten, ja toimittajien kokemukset kiinnitetään 1960- ja 1970-luvun ajattelumalleihin.
|
Page generated in 0.0516 seconds