1 |
Critical noise factors and their relation to annoyance in working environments /Holmberg, Kjell, January 1997 (has links)
Diss. (sammanfattning) Luleå : Univ. / Härtill 7 uppsatser.
|
2 |
Charles Buller colonial reformer /McCreight, Peggy Walker. January 1951 (has links)
Thesis (M.A.)--University of Wisconsin--Madison, 1951. / Typescript. eContent provider-neutral record in process. Description based on print version record. Includes bibliographical references (leaves [55]-[57]).
|
3 |
Buller från luftvärmepumpar : Juridiska aspeter och installatörernas roll i att förebygga olägenhetKarlsson, Ida January 2013 (has links)
Heat pumps cause noise, and in urban areas this can lead to complaints from the neighbors. Disturbing noise can affect human health adversely by causing sleep disturbances and difficulties to concentrate. Miljöbalken states that the one who installs a heat pump on his or her land is responsible for the noise that it generates. Naturvårdsverket has issued benchmarks that will serve as guidelines for noise measurements, when a suspicion of risks for human health is. Municipalities may also adopt limits in local regulations. Noise measurements are often done on the property line but a judgment of a precedent case from 2012 concludes that the measurements should be done at the facade and patio. A survey was mailed to 221 companies that installed heat pumps. The responses showed a divided opinion on the question of how frequently the companies felt that the problems of noise complaints occurred. Most companies often discussed noise reduction measures with their customers in connection to the installation of the heat pump. However, it was far from all, though many, who used the existing regulations and guidelines in their counseling with the customers. Few companies used the benchmarks from Naturvårdsverket. The indistinct way to apply Naturvårdsverkets benchmarks that is shown in the summed cases in this report can make it difficult for the companies to use these in consultation with their customers.
|
4 |
Varför skriker du? : En kvalitativ studie om ljudnivån på förskolan. / Why are you shouting? : A qualitive study on the noise level in the pre-school.Bunayog Gustavsson, Ethel January 2016 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka ljudnivån på förskolan, vad den beror på, hur den påverkar barn och pedagoger samt vad pedagogerna gör för att förbättra situationen. Observationer i barngruppen och intervjuer med pedagogerna gjordes för att kunna få svar på frågeställningarna. Resultatet visar att ljudnivån på förskolan är ganska hög och det beror på många olika faktorer som till exempel barnens ljud, för stora barngrupper och materiella ting som låter. Den höga ljudnivån på förskolan påverkar både barn och vuxna på ett negativt sätt där pedagogerna märker att barnen blir stressade och pratar högre; hörseln försämras samtidigt som det påverkar barnens koncentrationsförmåga. Pedagogerna märker även själva att de blir stressade och trötta samt att deras arbetsförmåga blir påverkad av den höga ljudnivån. Den höga ljudnivån är inte bra alls för alla de som vistas i lokalen. För att förbättra situationen använder pedagogerna pedagogiska åtgärder som t.ex. att dela upp barnen i små grupper, planera och styra barnens aktiviteter samt använda materiella åtgärder som till exempel ljuddämpande ”tassar” på bord och stolar.
|
5 |
Ventilationsbuller : Teknik och ekonomi för ett tyst system / Noise occurrence due to the ventilation : Technology and economics for a quiet systemCarlaby, Jesper January 2013 (has links)
Buller från ventilationssystem är ofta förekommande och påverkar oss mer eller mindre varje dag. Det finns krav på hur mycket det får låta ur ventilationssystemet som är uppsatta av Karlstads Kommun med utgångspunkt från Boverkets Byggregler, men hur ser möjligheterna ut för att kunna konstruera ett tystare ventilationssystem vid en skärpt kravnivå? Syftet är att utreda vilken kravnivå som är rimlig med hänsyn till teknik och ekonomi. Med utgångspunkt från Råtorps Förskola, som ägs och drivs av Karlstads Kommun, utförs beräkningar med hjälp av befintligt beräkningsmall samt ljudmätningar enligt Svensk Standard. Det görs för att ta reda på hur ljudmiljön i förskolan ser ut idag i relation till de krav som ställts. Vidare analyseras personalens uppfattning av ljudalstringen från ventilationen för att kunna konstatera vad som är en accepterad bullernivå. Därefter genomförs beräkningar av teoretiska förbättringsåtgärder för att ta reda på vad som krävs, framförallt tekniskt men även ekonomiskt, för att sänka ljudnivån. Enligt de ljudmätningar som gjorts så ligger ljudnivån på förskolan under eller i nivå med den kravnivå som finns. De resultaten stämmer överens med de beräkningar som gjorts förutom att det rummet som tidigare låg i nivå med kravnivå nu istället ligger över gränsen. Ljudalstringen uppfattas som delvis störande i två av de fyra rummen, men resultaten av de teoretiska förbättringsåtgärder som beräknats visar på att det går att sänka ljudnivån markant, till en nivå som är inte direkt störande. Detta kan göras utan större ekonomiska konsekvenser, då den mest kostsamma och omständiga förbättringsåtgärden som testats visade sig vara minst effektiv för att sänka ljudnivån. Arbetet resulterar i att även fast uppsatta krav följs så upplevs ventilationen till viss del som störande ändå. Det skulle gå att sänka ljudalstringen med relativt små medel utan allt för stora ekonomiska konsekvenser och på så sätt skapa en bättre arbetsmiljö. / Noise from the ventilation systems affects us more or less every day. There are some requirements on how much noise that’s allowed to generate from the ventilation system set by Karlstads Kommun based on Boverkets Byggregler. But how could a more silent system be constructed at a more stringent level of requirements? The aim is to investigate a reasonable sound level based on technology and economics. Based on Råtorps preschool, owned and operated by Karlstads Kommun, performed calculations using the existing calculation template and sound measurement according to a Swedish Standard. It is done to find out how the sound environment of preschool looks like today in relation to the requirements set. An analyze of the staff's perception of sound generation from ventilation to be able to consider what is an acceptable noise level. Subsequently, calculations are made to find out which theoretical improvements that can be done, especially technically and also financially, in order to reduce the noise level. According to the noise measurements that are made, the noise level at the preschool is below or at the same level as the requirements. The results are consistent with the calculations performed in addition to the room that previously was in line with the requirements, now is over the limit. The noise from the ventilation is perceived as disruptive in two of the four rooms, but the results of the theoretical improvements are showing that it is possible to reduce the noise to a more acceptable level. This can be done without major financial consequences, than the most costly and improvement measure that was tested found to be least effective in lowering the noise level. This work results in that even though the set requirements are followed as perceived ventilation to some extent as disturbing nonetheless. It would be possible to reduce noise generation with relatively small funds without excessive economic consequences and thus create a better working environment.
|
6 |
Sounds of our lives : Buller i klassrummet utifrån bildlärarens perspektivLindborg, Fredrik January 2013 (has links)
No description available.
|
7 |
Miljöproblem i förskolan : om barn och inomhusmiljöer / Environmental problems in pre-school : about children and indoor environmentSvensson, Britt January 2007 (has links)
Studien handlar om barnens fysiska miljö på Montessoriförskolor och traditionella förskolor och hur buller och ljussättning påverkar barnen. Undersökningen utfördes med en kvalitativ metod och med ostrukturerade observationer. Intervjuerna genomfördes med pedagoger och barn på tre Montessoriförskolor och tre traditionella förskolor. Samtliga pedagoger som blivit intervjuade var medvetna om de höga ljudnivåerna och försökte förhindra att de uppstod. Men vissa skillnader framkom eftersom pedagogerna på Montessoriförskolorna ansåg att de hade en lugn och harmonisk inomhusmiljö medan pedagogerna på de traditionella förskolorna ofta upplevde sin miljö som högljudd. Orsaken till de höga ljudnivåerna berodde på att det förekom större barngrupper på de traditionella förskolorna än på Montessoriförskolorna. På alla förskolor utom på en Montessoriförskola förekom det lysrör som belysning i huvudsak men alla pedagoger tyckte att ljussättningen fungerade bra. I resultatet kan man se att ett fåtal av barnen tyckte det var jobbigt med höga ljud och när andra barn bråkar och springer inomhus.
|
8 |
Miljöproblem i förskolan : om barn och inomhusmiljöer / Environmental problems in pre-school : about children and indoor environmentSvensson, Britt January 2007 (has links)
<p>Studien handlar om barnens fysiska miljö på Montessoriförskolor och traditionella förskolor och hur buller och ljussättning påverkar barnen. Undersökningen utfördes med en kvalitativ metod och med ostrukturerade observationer. Intervjuerna genomfördes med pedagoger och barn på tre Montessoriförskolor och tre traditionella förskolor. Samtliga pedagoger som blivit intervjuade var medvetna om de höga ljudnivåerna och försökte förhindra att de uppstod. Men vissa skillnader framkom eftersom pedagogerna på Montessoriförskolorna ansåg att de hade en lugn och harmonisk inomhusmiljö medan pedagogerna på de traditionella förskolorna ofta upplevde sin miljö som högljudd. Orsaken till de höga ljudnivåerna berodde på att det förekom större barngrupper på de traditionella förskolorna än på Montessoriförskolorna. På alla förskolor utom på en Montessoriförskola förekom det lysrör som belysning i huvudsak men alla pedagoger tyckte att ljussättningen fungerade bra. I resultatet kan man se att ett fåtal av barnen tyckte det var jobbigt med höga ljud och när andra barn bråkar och springer inomhus.</p>
|
9 |
Mätning av partiklar (PM10) och buller kring bullerplank och innergårdar : och hur dessa kan skydda boende och gångtrafikanter / Measurement of particulate matter (PM10 ) and noiselevels around noise barriers and courtyards : and how they can protect residents and pedestriansGombrii, David January 2015 (has links)
In this study, atmospheric particle concentrations (PM10) and traffic noise levels havebeen measured close to the highways Lundbyleden (close to HjalmarBrantingsplatsen) and E45 (on the Stena Denmark’s terminal) in central Gothenburg.Two things have been studied. First, the effects a noise barrier next to the highwayhave on the particle concentration and noise level around the highway. Second, howtwo different kinds of blocks can affect the concentration and levels on theircourtyards. Three samples of 15 minutes were taken at each measurement point. Todo this measurement a portable measurement station has been built. A particlesensor (DustTrak), a microphone and a GPS-receiver have been connected to asingle-board computer (Raspberry Pi). The data have been collected and processed inthe single-board computer. Only three repeated measurements were performed at each place of measurement,so the result in this study should be seen as an indicator of how particle and noisedistributions might look. In this study a noise barrier lowers the particle concentration by 50 % directly behindthe barrier and has a lowering effect up to 40 meters from the barrier when the windcomes from the road. The barrier lowers the noise levels directly behind the barrierby 16 dBA for a new glass and concrete barrier and by 12 dBA for an old woodenbarrier. The noise level is lowered for more than 100 meters from the barrier. In this study an old completely surrounded courtyard is better protected, against bothparticles and noise, than a new noise protected courtyard with several openings.Concerning particles no difference could be seen between inside and outside of thenew noise protected courtyard. The old completely surrounded courtyard had,however, 20 % lower particle concentrations than on the outside, assuming typicalbackground and traffic emissions. Concerning noise levels, both courtyards loweredthe levels by 6-7 dBA, compared to outside of the courtyard. The new noiseprotected courtyard lowered the levels less close to the openings. / I denna studie har partikelhalter (PM10) och bullernivåer mätts invid Lundbyleden (nära HjalmarBrantingsplatsen) samt E45:an (på Stena Danmarksterminal) i centrala Göteborg. Detta är intressantdå både partiklar och buller har negativa effekter på vår hälsa. De kan vid långvarig exponering geupphov bland annat till hjärt- och kärlsjukdomar och orsakar varje år tusentals förtida dödsfall(Naturvårdsverket, 2015). Det är då intressant att studera partiklar och buller nära högt trafikerademotorleder som går genom bostadsområden i städer, vilket kan orsaka hög exponering för denärboende och de som jobbar eller av annan anledning vistas i området. Det är då intressant hurolika typer av barriärer mellan väg och bostadsområden påverkar partiklar och buller. Dels har detundersökts vilken inverkan bullerplank har på partikelhalter och bullernivåer nära vägen och dels harhalterna och nivåerna på innergårdar nära vägen studerats. För att mäta detta har en portabel mätstation konstruerats, där en partikelmätare (DustTrak), enmikrofon och en GPS-mottagare kopplats ihop med en enkortsdator (Raspberry Pi). Datat har loggatsoch processats i enkortsdatorn. Mätningar av bullerplankets effekter gjordes på 8-10 mätpunkter på olika avstånd från planket. Vidvarje mätpunkt skedde en 15 minuter lång mätning, där medianvärden sedan togs ut ochanalyserades. På och kring innergårdarna gjordes 5-7 mätningar på olika intressanta platser påinnergården, samt framför och bakom innergården. På grund av tidskrävande mätningar kunde endast tre mätningar göras vid varje mätplats, såresultatet i denna rapport får ses som en fingervisning på hur det kan se ut. I studien sänker ettbullerplank partikelhalterna kring 50 % direkt bakom planket och har en sänkande inverkan upp till 40 meter från planket då vinden är riktad från vägen. Planket sänker bullernivån direkt bakomplanket med 16 resp. 12 dBA för ett nytt plank av glas och betong resp. ett gammalt av trä. Bullernivån sänks åtminstone inom ett avstånd av 100 meter från planket. I studien skyddar en gammal helt omsluten innergård bättre mot både buller och partiklar än ennybyggd bullerskyddad innergård med flertalet öppningar. Vad gäller partiklar gick det inte att finnanågon skillnad mellan halterna på och utanför den bullerskyddade innergården. Den helt omslutnainnergården hade däremot 20 % lägre halter än utanför för en typisk bakgrund och trafikutsläpp. Vadgäller buller hade båda innergårdarna en sänkande inverkan på kring 6-7 dBA jämfört med utanförinnergårdarna. På den bullerskyddade innergården var dock denna sänkande inverkan svagare närainnergårdens öppningar.
|
10 |
Bullerskydds integrering : en fallstudie i Borås / Integration of noiseprotection : a case study in BoråsSandén, Gustav, Hedenström, Jonas January 2012 (has links)
En av de största miljöstörningarna i Sverige är trafikbuller. Över 1,4 miljoner människor uppskattas vara exponerade för buller överskridande 55 dB. Buller är ett hälsoproblem, inte livshotande men påverkar både hälsa och livskvalité. Buller kan till exempel störa sömn, skada hörsel, skapa koncentrationssvårigheter och vid exponering under lång tid, leda till problem med hjärt- och kärlsystem. Syftet med detta arbete är att utreda bullerskydd som kan integreras i fasad samt vidare utreda hur dessa i så fall kan användas vid utformningen av en byggnad. Rapporten är utredande och utgår från två frågeställningar.1-vilka typer av bullerskydd kan lämpa sig för integrering i byggnadens yttre skikt?2-hur kan bullerskydd integreras som en del i byggnadens utformning och design? Frågeställningarna i denna rapport är besvarade med hjälp av litteraturstudie, analys och skissarbete. Litteraturstudien innehåller information angående olika typer av bullerskydd. Exempel på sådana skydd är bullerskärmar, vegetation och loftgång. Studier av referensobjekt samt detaljplan är de delar som utgjort analysmomentet. Utifrån dessa två moment har sedan ett skissarbete genomförts där lämpliga lösningar integrerats samt illustreras i form av handskisser samt 3D modeller. Fristående bullerskydd t.ex. bullerskärmar kräver ofta mycket plats och kan vara svåra att integrera i ett tätbebyggt område. För att motverka buller är det av stor vikt att redan i planeringsskedet ta hänsyn till buller och möjliggöra för en god ljudmiljö. Hänsyn till klimat och exponeringsgrad bör tas vid val av bullerskydd, detta då vissa förhållanden inte är gynnsamma för alla typer av skydd. De bullerskydd vi utrett har utvärderats angående dess möjlighet till integrering och lämplighet för fastigheten som arbetet är grundat på. Efter utvärdering valdes loftgång med glasfasad, grönt tak samt val av en utformning på byggnaden som gav goda förutsättningar till tyst sida. / One of the major environmental disturbances in Sweden is traffic noise, over 1.4 million people are estimated to be exposed to noise exceeding 55 dB. Noise is a health issue, not life threatening but it affects both health and the quality of life. Noise can for example disturb sleep, cause hearing problems, create difficulty in concentration and longtime exposure can lead to problems with the cardiovascularsystem. The purpose of this rapport is to investigate how noise protection can be integrated in the facade and the design of a building. The report is based on two questions.1-what types of noise protection may be suitable for integration into the building's outer layer?2-how can noise protection be integrated as part of the building’s design? The questions included in this report are answered with the help of a literature study, analysis, and sketching. The Literature study contains information on the different types of noise protection. Examples of such protection is noise barriers, vegetation and exterior corridors. Studies of reference objects and the detail plan are the parts that formed the analysis. Based on these two elements, sketches with appropriate solutions were illustrated both in form of hand sketches and 3D models. Noise protection such as noise barriers often require a lot of space and can be difficult to integrate into an urban area. To counteract noise, it is important that already in the planning stage consider noise problems. This to enable and provide a good acoustic environment. Consideration of climate and level of exposure should always be taken when selecting noise protection, this when certain conditions are not favorable for all kinds of protection. The noise protection we investigated was evaluated regarding its ability to be integrated and its suitability for the property to which the work is based on. Following evaluation, exterior corridors with a glass façade, green roof and a design of the building which provides good opportunities for a “tyst sida” were chosen.
|
Page generated in 0.0295 seconds