Spelling suggestions: "subject:"institutionnelle trygg""
1 |
Vad styr styrelser? : En studie av styrelsers påverkan på varandra och deras användning av legitima förlagor.Sandberg, Martin, Hallin, Johan January 2009 (has links)
<p>Bakgrund: Begreppet corporate governance har på senare tid fått en ökad betydelse i den bolagsrättsliga kontexten. Enligt Svensk Kod för Bolagsstyrning så ska företag på reglerade marknader avlägga en bolagsstyrningsrapport bifogad till sin årsredovisning. En stor del av rapporten utgörs av en presentation av bolagets interna kontroll och riskhantering avseende den finansiella rapporteringen. Här har företagen möjlighet att stärka sina aktieägares och andra potentiella investerares förtroende för sin verksamhet. Men vad är det som styr hur företagen väljer att framställa och presentera denna information? Enligt institutionell teori så finns det faktorer i ett företags omgivning som påverkar organisationens medlemmars agerande och ett sådant tryck är att styrelseledamöter påverkas av styrelseledamöter i andra företag. Vilken roll spelar legitima förlagor i form av vedertagna ramverk vid företagens val av rapporteringsstruktur?</p><p>Metod: Vi har i vår undersökning studerat 14 finansbolags bolagsstyrningsrapporter och analyserat dessa efter ett vedertaget ramverk för intern kontroll och riskhantering.</p><p>Resultat: Vi fann i undersökningen ett svagt samband med antalet relevanta styrelseuppdrag som ledamöterna i det enskilda företaget är involverade i och företags rapportering i bolagsstyrningsrapporten. Dock förekom indikationer på att faktorer som företagets storlek, hur lång tid man omfattats av Svensk Kod för Bolagsstyrning samt exponering mot regelverk med likartat innehåll kan vara av betydelse. Vidare uppkom frågan om de mindre bolagen på börsen influeras av de större, i arbetet med intern kontroll och risk avseende den finansiella rapporteringen.</p>
|
2 |
Vad styr styrelser? : En studie av styrelsers påverkan på varandra och deras användning av legitima förlagor.Sandberg, Martin, Hallin, Johan January 2009 (has links)
Bakgrund: Begreppet corporate governance har på senare tid fått en ökad betydelse i den bolagsrättsliga kontexten. Enligt Svensk Kod för Bolagsstyrning så ska företag på reglerade marknader avlägga en bolagsstyrningsrapport bifogad till sin årsredovisning. En stor del av rapporten utgörs av en presentation av bolagets interna kontroll och riskhantering avseende den finansiella rapporteringen. Här har företagen möjlighet att stärka sina aktieägares och andra potentiella investerares förtroende för sin verksamhet. Men vad är det som styr hur företagen väljer att framställa och presentera denna information? Enligt institutionell teori så finns det faktorer i ett företags omgivning som påverkar organisationens medlemmars agerande och ett sådant tryck är att styrelseledamöter påverkas av styrelseledamöter i andra företag. Vilken roll spelar legitima förlagor i form av vedertagna ramverk vid företagens val av rapporteringsstruktur? Metod: Vi har i vår undersökning studerat 14 finansbolags bolagsstyrningsrapporter och analyserat dessa efter ett vedertaget ramverk för intern kontroll och riskhantering. Resultat: Vi fann i undersökningen ett svagt samband med antalet relevanta styrelseuppdrag som ledamöterna i det enskilda företaget är involverade i och företags rapportering i bolagsstyrningsrapporten. Dock förekom indikationer på att faktorer som företagets storlek, hur lång tid man omfattats av Svensk Kod för Bolagsstyrning samt exponering mot regelverk med likartat innehåll kan vara av betydelse. Vidare uppkom frågan om de mindre bolagen på börsen influeras av de större, i arbetet med intern kontroll och risk avseende den finansiella rapporteringen.
|
3 |
Introducing public sector eIDs : The power of actors’ translations and institutional barriersSöderström, Fredrik January 2016 (has links)
The electronic identification (eID) is a digital representation of our analogue identity used for authentication in order to gain access to personalized restricted online content. Despite its limited and clearly defined scope, the eID has a unique role to play in information society as an enabler of public digital services for citizens as well as businesses and a prerequisite for the development of electronic government (eGovernment). This study shows a tendency of treating public sector eIDs like Information and Communications Technology (ICT) artefacts in general. Hence, a narrow focus on technology is often applied thus placing non-technical aspects in the background. Consequently, social and organizational implications are often unproblematized which in turn becomes problematic in the case of the public sector eID. This study puts forth a need for a broader focus in this area and contributes by focusing on the challenges related to the resistance to introductions of eIDs among affected actors in the public sector. This study assumes that affected actors’ perceptions (translations) of the eID have a potential impact on its introduction on organizational as well as operational level. Research questions focus on the influence of resistance on the introduction and the relationship between resistance and actors’ translations of the eID. The aim is to further develop existing concepts and bring new insights to research as well as practice. The analytical perspectives of sociology and institutionalism aim at developing a tentative analytical framework for investigations of this relationship. Introductions, therefore, become institutional pressures facing resistance as related to affected actors’ translations. The empirical basis consists of two interpretive case studies of eID introductions –a national eID to cover the entire public sector and a professional eID in health care. The result shows that resistance in the form of institutional barriers develops from actors’ negative translations of the eID and main coordinating actors’ tend to fail in their attempts to negotiate these barriers. This confirms a closer relationship between institutional pressures and barriers and a view of pressures, barriers and eIDs as translated institutions transferred across organizational settings is put forth. To facilitate future research and practice related to public sector eID introductions, three propositions are put forth. (1) The importance of acknowledging pressures to introduce eIDs as closely related to barriers. (2) The institutions involved in this process as all translated by the government, coordinating actors as well as affected actors. (3) The importance of a developed understanding of these institutions, translations and relationships in order to facilitate cooperative efforts shaping future public sector eIDs. / Elektronisk identifiering (eID) är en digital representation av vår analoga identitet som används för autentisering i syfte att få tillgång till skyddat innehåll på nätet. Trots ett begränsat syfte, har eID en unik roll i informationssamhället som möjliggörare av offentliga digitala tjänster för medborgare och företag och en förutsättning för utveckling av elektronisk förvaltning (eförvaltning). Denna studie visar att eID i offentlig sektor ofta hanteras som informations- och kommunikationsteknik (IKT) generellt. Därför tillämpas ofta ett tekniskt perspektiv vilket medför att icke-tekniska aspekter placeras i bakgrunden vilket blir problematiskt i fallet med eID i offentlig sektor. Sociala och organisatoriska konsekvenser förblir därmed ofta otillräckligt problematiserade vilket blir problematiskt vid introduktioner av eID i offentlig sektor. Följaktligen för denna studie fram ett behov av bredare fokus inom detta område och bidrar genom att fokusera på utmaningar som rör motståndet mot introduktioner av eID bland berörda aktörer inom offentlig sektor. Denna studie förutsätter att berörda aktörers uppfattningar (översättningar) av eID har en potentiell inverkan på dess introduktion på organisatorisk och operativ nivå. Forskningsfrågorna behandlar hur motståndet påverkar införandet och förhållandet mellan motstånd och aktörernas översättningar av eID. Målet är att vidareutveckla befintliga begrepp och att bidra med nya insikter till forskning samt praktik. De analytiska perspektiven inom sociologi och institutionalism syftar till att utveckla ett tentativt analytiskt ramverk för att undersöka denna relation och med detta se introduktioner som institutionella tryck som möter motstånd kopplat till berörda aktörers översättningar. Den empiriska grunden består av två tolkande fallstudier - ett nationellt eID införande och ett införande av eID för tjänstebruk inom vården. Resultatet visar att motståndet i form av institutionella hinder utvecklas från aktörers negativa översättningar av eID och samordnande försök att hantera dessa hinder misslyckas ofta. Detta bekräftar också en tydlig relation mellan institutionella tryck, hinder och eID som översatta institutioner vilka överförs mellan olika organisatoriska sammanhang. För att underlätta framtida eID-införanden och för nya insikter till forskning, förs följande tre påståenden fram: (1) Vikten av att erkänna institutionella tryck som närbesläktade med hinder vid införande av eID. (2) De institutioner som deltar (tryck, hinder och eID) är alla översatta av förvaltning, samordnande och berörda aktörer. (3) Vikten av en utvecklad förståelse av dessa institutioner, översättningar och relationer för att underlätta samverkan kring framtidens eID inom offentlig sektor.
|
4 |
Institutional pressures from the Covid-19 pandemic and changes in organisational working practices : Challenges and arguments of managersLundin, Zarah, Sarwar, Shahin January 2021 (has links)
The Covid-19 pandemic has created sudden changes in society and in the organisational landscape where working from home practices have been applied on a large scale to reduce the spread of the virus. The restrictions from governments and changing working environments have affected people's lifestyles. Furthermore, certain countries have also initiated formal lockdowns which has not been the case in Sweden where recommendations have been given to work from home. This research aims to find out how managers are adopting to and dealing with changing organisational practices that are impacted by different institutional pressures such as values, regulations and change. This study focuses on managers to find out how they have adjusted to working from home practices and managed challenges from it but also to understand their arguments and considerations about future work constellations. By this material we aspire to provide managers with information in terms of organising working practices when society is going back to normal which highlights risks and opportunities with working from home and future hybrid working arrangements.
|
5 |
Power Dynamics in Business-Sociopolitical Network : Analysis of the South Korea-Japan Trade Dispute 2019–2023Söderquist, Frida, Söderquist, Linnéa January 2023 (has links)
This study examines power factors (resource dependence, attraction of relationship maintenance, and institutional forces) in relation to actors' behaviors and ties of varying strength between them within a network of business and sociopolitical spheres. The focus is on Samsung Electronics and Asahi Breweries in the context of the ROK-Japan trade dispute (2019-2023). An analysis model, incorporating perspectives from network theory, resource dependency theory, relationship marketing, and institutional theory, is operationalized and applied to the empirical data. A qualitative content analysis of primarily two Japanese and ROK-based newspapers, along with quantitative data, reveals a domino effect of events impacting the two focal firms, highlighting their interconnected networks. The study also demonstrates how layering of relevant spheres in a given context shapes the perception and impact of power factors, influencing actors' behavior and their ties. Additionally, it emphasizes the benefits of diversifying ties and the importance of distinguishing between short-term and long-term. / Denna studie undersöker maktfaktorer (resursberoende, attraktion att upprätthålla relationer och institutionella tryck) i relation till aktörers beteenden, samt förbindelser sinsemellan i varierande styrka, inom nätverk bestående av affärsmässiga och sociopolitiska sfärer. Fokus ligger på Samsung Electronics och Asahi Breweries i samband med handelskonflikten mellan ROK och Japan (2019-2023). En analysmodell som bygger på perspektiv från nätverksteori, resursberoendeteori, relationsmarknadsföring och institutionell teori har operationaliserats och tillämpats på empirin. En kvalitativ innehållsanalys av främst två japanska respektive ROK-baserade tidningar, kombinerat med kvalitativa data, påvisar en dominoeffekt av händelser som påverkar de två fokala företagen och framhäver deras integrerade nätverk. Studien visar också hur skiktningar av relevanta sfärer i en given kontext formar perception och inverkan av maktfaktorer, vilket påverkar aktörers beteende och deras förbindelser. Dessutom betonar studien fördelen med diversifiering av förbindelserna och vikten av att skilja mellan långsiktighet och kortsiktighet.
|
Page generated in 0.6423 seconds