1 |
Kan omvårdnadsprocessen användas för att öka petientens fysiska aktivitet och därmed minska risken för hjärt-/kärlsjukdomJacobsson, Marie January 2002 (has links)
No description available.
|
2 |
Kan omvårdnadsprocessen användas för att öka petientens fysiska aktivitet och därmed minska risken för hjärt-/kärlsjukdomJacobsson, Marie January 2002 (has links)
No description available.
|
3 |
Sjuksköterskans pedagogiska funktion vid omvårdnad av patienter med hjärt-kärlsjukdomarAmandusson, Anna, Ragnestål, Robert, Ökvist, Marie January 2004 (has links)
No description available.
|
4 |
Livsstilsförändring : sjuksköterskans undervisande och stödjande funktion till patienter med hjärt- och kärlsjukomHammarkvist, Helén, Törner, Jenny, Österlund, Jenny January 2003 (has links)
No description available.
|
5 |
Livsstilsförändring : sjuksköterskans undervisande och stödjande funktion till patienter med hjärt- och kärlsjukomHammarkvist, Helén, Törner, Jenny, Österlund, Jenny January 2003 (has links)
No description available.
|
6 |
Sjuksköterskans pedagogiska funktion vid omvårdnad av patienter med hjärt-kärlsjukdomarAmandusson, Anna, Ragnestål, Robert, Ökvist, Marie January 2004 (has links)
No description available.
|
7 |
Rökavvänjningsmetoder för personer med hjärt- och kärlsjukdomarElsrud, Alexandra, Nyström, Julia January 2009 (has links)
<p><strong>Bakgrund</strong>: Rökning är en utav de främsta förebyggbara orsakerna till hjärt- och kärlsjukdomar. Ett rökstopp innebär många fördelar för hälsan. Genom att lyfta fram och sprida den forskning som finns samt belysa vad vårdpersonal kan göra för att hjälpa personer med hjärt- och kärlsjukdomar till ett rökstopp kan det onödiga lidande hos denna patientgrupp minskas. <strong>Syfte</strong>: Syftet är att beskriva metoder för att främja rökavvänjning för personer med hjärt- och kärlsjukdomar. <strong>Metod</strong>: Sökningar av artiklar gjordes i databaserna PubMed/Medline, Cinahl och PsycINFO. Sökningen resulterade i nio artiklar som inkluderades i studien. Två teman och fyra subteman bildades och identifierades som rökavvänjningsmetoder. <strong>Resultat</strong>: Rökavvänjningsmetoderna gick ut på att stödja och undervisa patienterna. Uppföljande vård efter utskrivning från sjukhuset visade sig vara en effektiv rökavvänjningsmetod men endast på kort sikt. Samtal och information från vårdpersonal resulterade i att många personer med hjärt- och kärlsjukdomar förändrade sina tankar om rökstopp i positiv riktning. Rökavvänjningsmetoderna hade svaga effekter på rökstopp och därmed är metoderna inte särskilt användbara i den kliniska verksamheten. <strong>Slutsats</strong>: För att främja rökavvänjning bland personer med hjärt- och kärlsjukdomar krävs det ett samarbete mellan olika aktörer i vårdkedjan där alla strävar efter samma mål.</p>
|
8 |
Sömnpåverkan hos patienter med hjärt-kärlsjukdom : en litteraturstudieEngström, Maria, Karlsson, Sara January 2011 (has links)
Sömn är ett av människans mest grundläggande behov och att främja den tillhör sjuksköterskans ansvarsområden. Reducerad sömn kan leda till både psykiska och fysiska konsekvenser. Syftet med uppsatsen var att beskriva vad som kan påverka sömnen hos patienter med hjärt-kärlsjukdom. Vald metod för uppsatsen var en litteraturstudie och arbetsmetoden utgick från Polit och Becks nio steg. Efter granskning med granskningsmallar, från Avdelningen för omvårdnad vid Karlstads universitet, valdes tolv artiklar att bilda uppsatsens resultat. Utifrån de resultat ur artiklarna som stämde överens med uppsatsens syfte eller frågeställningar skapades en huvudkategori och fem kategorier. Det som påverkade sömnen negativt var ångest och ofrivilliga tankar, störningar i andningsorganen och fysiologiska förändringar vid akut hjärt-kärlsjukdom. Det som däremot påverkade sömnen positivt var att patienten prioriterade sömn, utövade fysisk aktivitet och avslappning samt kände stöd utifrån. Genom besvarandet av syftet kan den här uppsatsen bidra till att öka förståelsen för sjukdomarnas komplexitet och förhoppningsvis underlätta för sjuksköterskan i arbetet med att främja patientens sömn.
|
9 |
Rökavvänjningsmetoder för personer med hjärt- och kärlsjukdomarElsrud, Alexandra, Nyström, Julia January 2009 (has links)
Bakgrund: Rökning är en utav de främsta förebyggbara orsakerna till hjärt- och kärlsjukdomar. Ett rökstopp innebär många fördelar för hälsan. Genom att lyfta fram och sprida den forskning som finns samt belysa vad vårdpersonal kan göra för att hjälpa personer med hjärt- och kärlsjukdomar till ett rökstopp kan det onödiga lidande hos denna patientgrupp minskas. Syfte: Syftet är att beskriva metoder för att främja rökavvänjning för personer med hjärt- och kärlsjukdomar. Metod: Sökningar av artiklar gjordes i databaserna PubMed/Medline, Cinahl och PsycINFO. Sökningen resulterade i nio artiklar som inkluderades i studien. Två teman och fyra subteman bildades och identifierades som rökavvänjningsmetoder. Resultat: Rökavvänjningsmetoderna gick ut på att stödja och undervisa patienterna. Uppföljande vård efter utskrivning från sjukhuset visade sig vara en effektiv rökavvänjningsmetod men endast på kort sikt. Samtal och information från vårdpersonal resulterade i att många personer med hjärt- och kärlsjukdomar förändrade sina tankar om rökstopp i positiv riktning. Rökavvänjningsmetoderna hade svaga effekter på rökstopp och därmed är metoderna inte särskilt användbara i den kliniska verksamheten. Slutsats: För att främja rökavvänjning bland personer med hjärt- och kärlsjukdomar krävs det ett samarbete mellan olika aktörer i vårdkedjan där alla strävar efter samma mål.
|
10 |
Motivation till livsstilsförändringar vid hjärt- och kärlsjukdomarGrybäck, Linnéa, Terbrant, Emelie, Wreinerth, Michaela January 2008 (has links)
Bakgrund: Hjärt- och kärlsjukdomar kan beskrivas som en livsstilsjukdom, eftersom miljön och livsstilen kan öka respektive minska risken för hjärt- och kärlsjukdomar. Det underlättar för patienterna om de har motivation för att genomföra en livsstilsförändring. Syftet: Syftet är att belysa vad som underlättar eller försvårar för patienter med erfarenhet av hjärt- och kärlsjukdomar att finna motivation till livsstilsförändringar. Metod: En systematisk litteraturstudie har gjorts där vetenskapliga artiklar söktes, granskades, analyserades och sammanställdes utifrån studiens syfte. Efter kvalitetsgranskning av relevanta vetenskapliga artiklar inkluderades 12 artiklar i studien. Resultat: Att vilja genomföra en livsstilsförändring kan påverkas av erfarenhet och självförtroende. Ekonomi, kunskap och socialt stöd är förutsättningar som har betydelse för motivationen till att kunna genomföra livsstilsförändringen. Ett självständigt beslut och planering leder till ökad motivation som kan underlätta livsstilsförändringen. Slutsats: Förutsättningar kan både underlätta och försvåra motivationen till livsstilsförändring vid hjärt- och kärlsjukdomar. Viktigt är att sjukvårdspersonal stöttar den enskilda patienten till att hitta sina resurser för att finna motivation till livsstilsförändring. Författarna önskar vidare forskning om hur och varför motivationen till livsstilsförändringar påverkas vid hjärt- och kärlsjukdomar.
|
Page generated in 0.0278 seconds