Spelling suggestions: "subject:"odjuret"" "subject:"däggdjur""
1 |
Klimatförändringar och hur de kan påverka Skandinaviska däggdjursarterSandberg, Linda January 2014 (has links)
No description available.
|
2 |
Inventering av lodjur (Lynx lynx), och vilka faktorer som kan påverka lodjursbesök vid kamerastationer / Monitoring Eurasian lynx (Lynx lynx), and different factors that impact lynx visits at camera stationsClasson, Ida January 2017 (has links)
Att använda sig av viltkameror är ett bra verktyg vid inventering av djur, speciellt för skygga arter som till exempel lodjur. I Sverige baseras lodjursinventering genom spårning i snö, men då varmare vintrar har gjort det svårt kan inventering genom viltkameror ersätta denna metod. I denna studie har 165 kamerapositioner från mellersta Sverige undersökts. Syftet med studien var att se om någon av faktorerna; väg, avverkad skog, blockmark, byggnader, tidigare spårningar, doftstation samt kadaver hade något samband med att fånga lodjursbesök på foto/film, då detta kan ge bättre och effektivare metoder vid lodjursinventering. Koordinaterna över de olika kamerapositionerna har lagts in i ett GIS-program. Utifrån olika buffertzoner runt varje kameraposition, 50 - 500 meter i radie har de olika faktorerna kunnat urskiljas, det vill säga om faktorn fanns eller inte fanns inom kameraområdet. Doftstation samt kadaver var redan en fast faktor för vissa kamerapositioner. Studien visar att det finns ett samband mellan lodjursbesök och doftstation (Chi2 6,606; P<0,05), med större sannolikhet att få ett lodjursbesök vid en kameraplats med doftstation än utan (figur 5). Resultatet visar vikten i att använda sig av lockmedel då syftet är att fånga lodjur på foto eller film, då detta ökar chansen att lodjuret går framför kameran och bilden tas. Resterande faktorer verkar inte ha en påverkan i att få lodjursbesök på bild.
|
3 |
Management of wolf and lynx conflicts with human interests /Karlsson, Jens, January 2007 (has links) (PDF)
Diss. (sammanfattning) Uppsala : Sveriges lantbruksuniv., 2007. / Härtill 5 uppsatser.
|
4 |
Påverkan av jakt och katastrofer på lodjursstammen (Lynx lynx) i Sverige: En sårbarhetsanalys / The effets of hunting and catastrophes on the lynx (Lynx lynx) in Sweden: A population viability analysisDahlberg, Julia January 2024 (has links)
The eurasian lynx (Lynx lynx) has a wide distribution and occurs in the palearctic region. In Europe, the lynx has been persecuted and exterminated from several of its natural distribution areas and has also been subject to persecution in Sweden, where a high hunting pressure led to a reduced population that almost went extinct. Today, the Swedish lynx population has recovered but is kept down by licensed hunting, which is strictly controlled due to the lynx's protection status. However, Sweden's government has backed a proposal for reduced protection that could potentially lead to higher hunting quotas and thus threaten the lynx's future, because of predators’ vulnerability to high hunting pressures and smaller populations’ vulnerability to stochastic events such as catastrophes. The purpose of this study was to investigate the development of the Swedish lynx population and how high the risk of extinction is now, with increased hunting quotas and if catastrophes would occur both with current hunting quotas and increased hunting quotas. Based on the purpose, the questions that were answered were the following: 1) What does the population development and extinction risk look like for the Swedish lynx population in the next 100 years with current hunting quotas? 2) How do higher hunting quotas affect the Swedish lynx population development and extinction risk in the next 100 years? 3) How would catastrophes with current hunting quotas and increased hunting quotas affect the Swedish lynx population development and extinction risk in the next 100 years? The questions were answered through a population viability analysis performed in Vortex 10 where four scenarios were created. In scenario 1, the null scenario, the Swedish lynx population development and extinction risk over 100 years were investigated in relation to current hunting quotas. In scenario 2, the Swedish lynx population development and extinction risk over 100 years were investigated in relation to current hunting quotas and catastrophes. In scenario 3, the Swedish lynx population development and extinction risk over 100 years were investigated in relation to increased hunting quotas. In scenario 4, the Swedish lynx population development and extinction risk over 100 years were investigated in relation to increased hunting quotas and catastrophes. The scenarios with the largest and smallest average population size after 100 years were scenario 1 and scenario 4, respectively. The growth rate was highest and lowest for scenario 1 and scenario 4, respectively. Scenarios 2, 3 and 4 had a negative growth rate. The extinction risk for scenarios 1 and 2 was 0% and scenarios 3 and 4 had an extinction risk of 1%. To conclude, the results indicate that the current hunting quotas do not threaten the Swedish lynx population, but that catastrophes have a negative impact on population growth at current hunting quotas, and that the increased hunting quotas have a negative impact as they result in a reduced population and a negative growth rate both with and without catastrophes. / Det eurasiska lodjuret (Lynx lynx) har en vid utbredning och förekommer i den palearktiska regionen. Lodjuret har i Europa förföljts och utrotats från flera av dess naturliga utbredningsområden och även i Sverige har lodjuret varit utsatt för förföljelse där ett högt jakttryck ledde till en minskad population som nästan utrotades. Idag har den svenska lodjursstammen återhämtat sig men hålls nere genom licensjakt, som är strikt kontrollerad på grund av lodjurets skyddsstatus. Däremot har Sveriges regering ställt sig bakom ett förslag till minskat skydd som potentiellt kan leda till högre jaktkvoter och därmed hota lodjurets framtid eftersom rovdjur är sårbara för höga jakttryck, samt att mindre populationer är mer sårbara för slumpmässiga händelser såsom katastrofer. Syftet med arbetet var att undersöka den svenska lodjursstammens utveckling och utdöenderisk i nuläget, vid förhöjda jaktkvoter, samt om katastrofer skulle inträffa vid nuvarande jaktkvoter respektive förhöjda jaktkvoter. Utifrån syftet besvarades följande frågeställningar: 1) Hur ser populationsutvecklingen och utdöenderisken ut för den svenska lodjursstammen under kommande 100 år med nuvarande jaktkvoter? 2) Hur påverkar högre jaktkvoter den svenska lodjursstammens populationsutveckling och utdöenderisk under kommande 100 år? 3) Hur skulle katastrofer vid nuvarande jaktkvoter respektive förhöjda jaktkvoter påverka den svenska lodjursstammens populationsutveckling och utdöenderisk under kommande 100 år? Frågeställningarna besvarades genom en sårbarhetsanalys som utfördes i Vortex 10 där fyra scenarier skapades. I scenario 1, grundscenariot, undersöktes den svenska lodjursstammens populationsutveckling och utdöenderisk över 100 år i förhållande till nuvarande jaktkvoter. I scenario 2 undersöktes den svenska lodjursstammens populationsutveckling och utdöenderisk över 100 år i förhållande till nuvarande jaktkvoter och katastrofer. I scenario 3 undersöktes den svenska lodjursstammens populationsutveckling och utdöenderisk över 100 år i förhållande till förhöjda jaktkvoter. I scenario 4 undersöktes den svenska lodjursstammens populationsutveckling och utdöenderisk över 100 år i förhållande till förhöjda jaktkvoter och katastrofer. Största respektive minsta genomsnittlig populationsstorlek efter 100 år fick scenario 1 respektive scenario 4. Tillväxthastigheten var högst respektive lägst för scenario 1 respektive scenario 4. Scenario 2, 3 och 4 hade alla en negativ tillväxthastighet. Utdöenderisken för scenario 1 och 2 blev 0% och scenario 3 och 4 hade en utdöenderisk på 1%. Resultaten tyder på att de nuvarande jaktkvoterna inte hotar den svenska lodjursstammen men att katastrofer ger en negativ påverkan på populationstillväxten vid nuvarande jaktkvoter, samt att de förhöjda jaktkvoterna har en negativ påverkan då de ger en minskad population och en negativ tillväxthastighet både med och utan katastrofer.
|
Page generated in 0.4067 seconds