141 |
Andersson, Mikaela, Javidi, Hamid January 2008 (has links)
<p>Syfte: Syftet med uppsatsen är att ta del av revisorers uppfattning om det förekommer självgranskningshot vid utfärdandet av apportintyg, samt vilka rådgivningstjänster som kan utövas utan att det hotar revisorns självständighet och opartiskhet.</p><p>Metod: Vi har i vår studie använt oss av en kvalitativ forskningsmetod, där vi har intervjuat fyra stycken auktoriserade revisorer. Detta har givit oss en bra grund för att kunna reda ut syftet med uppsatsen.</p><p>Teori: Uppsatsens teoridel består främst av fakta från Krister Moberg samt tidningen Balans, då dessa har varit relevanta för att kunna forska i det valda ämnet.</p><p>Empiri: Denna del består av fyra stycken intervjuer med auktoriserade revisorer som besitter erfarenhet av apportuppdrag. Dessa revisorer kommer från två olika byråer som ligger i två olika städer.</p><p>Resultat: Vår studie visar att det råder delade meningar om att apportuppdrag kan leda till självgranskningshot. Men alla revisorerna var överrens om att självgranskningshot blir ett faktum om revisorn själv värderar apportegendomen. Detta eftersom revisorn vid bokslutet kommer att granska sin egen värdering. En annan anledning till varför revisorn inte själv ska värdera apportegendomen är att revisorn ej besitter den kompetens som kan krävas vid en sådan värdering. Därför är det viktigt att värderingen sker av en pålitligt, oberoende samt kunnig värderingsman.</p> / <p>Purpose: The purpose with our thesis is to understand if the auditors think that it occurs a self-audit threat about the issue of capital contribution, and which service can an auditor perform without not disturb and threat the auditor’s independence.</p><p>Methodology: We have used a qualitative method in our thesis. We carried out four interviews with auditors from two different auditing firms.</p><p>Theory: Our thesis theory part is based especially on facts from Krister Moberg and the newspaper Balans, because these facts have been relevant to our study.</p><p>Empirical foundation: This part exists of four interviews with four chartered accountants, who have experience capital contribution. Our four auditors were from two different auditor firms in two different towns.</p><p>Conclusions: Our study shows different pictures about capital contribution that can lead to a self-audit threat. But every one of the auditors is agree that a self-audit threat can occur if the auditor himself appraises the property. The reason is that the auditor is going to review his own appraises in the final account. Another reason is that the auditors not have the competence to do appraise like this. It is important that appraise performs by a reliable, independent and competent appraiser.</p>
|
142 |
Den nya musikens ekonomiska förutsättningar : Hur överlever de mindre musikverksamheterna?Grundemark, Moa, Thelerö, Tommy January 2005 (has links)
<p>Uppsatsen kan kort sägas behandla den del av musikbranschen som innefattar oberoende skivbolag och minorbolag i Stockholm.</p><p>Vi ser på de ekonomiska förutsättningarna som innefattar marknaden, bidrag och finansieringsformer och hur både musiker och publiken kan ses som innovatörer inom fältet.</p><p>Fältet som vi valt att studera beskrivs som att aktörerna har det gemensamt att de alla sätter musiken i fokus och de kommersiella aspekterna kommer i andra hand. En annan central punkt är att drivkraften är att göra något som känns meningsfullt. Teorier som vi använt som referensram presenteras och jämförs med de intervjuer vi har genomfört. Utgångspunkten är pilotstudier och intervjuer med personer på skivbolag som får representera fältet genom att de även är musiker och producenter. Urvalet av intervjuobjekten är också gjort med hänsyn till att de ska presentera olika genrer inom ett fält som avgränsas utifrån ett ekonomiskt perspektiv.</p> / <p>This paper is in short about the part of the music industry that touches some of the independent and minor record companies located in Stockholm. These companies, and also their musicians, can be seen as innovators in our field. We concentrate our work on the ecnomic circumstances, especially the market, subsidies and ways of financing their activities.</p><p>What these record companies have in common are the positioning of the music in the first place, the financial aspects are second rate. They all share an urge for doing something that they see as meaningful.</p><p>In our survey we did four interviews with four different record companies. We see these people as representative for the field because they are also active as producers and musicians.</p>
|
143 |
Analysmodellen : revisorers upplevelseJohansson, Malin, Slivo, Sylvia January 2005 (has links)
<p>Idag är diskussionen om revisorers oberoende och analysmodellen mycket aktuell. Oberoendefrågorna har förts fram i rampljuset efter tätt duggade skandaler, både internationellt och nationellt, där bland annat Enron – skandalen påträffats. Lagen om analysmodellen infördes i årsskiftet 2001/2002, där syftet med införandet av analysmodellen är att eliminera hotet mot att revisorn kan genomföra en objektiv revision.</p><p>Nu när det har gått ett par år sedan analysmodellen infördes, är vårt syfte med denna uppsats att undersöka hur analysmodellen upplevs idag. För att kunna uppfylla vårt syfte har vi byggt vår undersökning på både en kvalitativ och kvantitativ studie, där den kvalitativa delen består av byråernas åsikter genom att de får besvara vår enkät med egna ord. Den kvantitativa delen inriktar sig på de övriga enkätfrågorna som består av frågor med ja, nej och vet ej. Enkätundersökningen har tilldelats ett stort antal revisionsbyråer, där dessa byråer är antingen stora eller små. Varför vi riktar oss mot just denna grupp är att vi tror att små byråer har blivit mer drabbade av införandet av den nya lagen än vad större byråer blivit. Förutom enkätundersökningen har vi även tagit hjälp av litteratur, Internet och artiklar för att läsa in oss och erhålla relevant kunskap på området rörande oberoende och analysmodellen.</p><p>Efter att vår undersökning blivit genomförd, blev vår slutsats att i dagsläget upplevs analysmodellen som positiv på grund av det lättförståeliga flödesschemat och dokumentationsblanketten. Med utgångspunkt i enkäten, menar revisorerna att den nya införda lagen mest påverkat byråerna till det bättre. Oberoendet säkerställs, där de inte alls är tidskrävande samt att revisorerna tycker att analysmodellen är tillräcklig för att motverka uppkomna hot inom byrån. De negativa resultat som förekommer är att vissa små byråer tycker att analysmodellen inte haft positiv påverkan på deras arbetssätt.</p>
|
144 |
Varför blir revisorn stämd? : Ur revisionsprofessionens perspektivEricson, Fredrik, Hedlund, Charlotte January 2010 (has links)
<p>Under de senaste åren har flertalet stämningar riktade mot revisionsbyråer fått medialt utrymme. I media och i den akademiska debatten framkommer olika anledningar till varför revisorn har blivit stämd, vilka kan kopplas till teorier inom revision och den problematik som är knuten till yrket. Syftet med denna uppsats är att utreda hur revisionsprofessionen i Sverige förklarar att revisorn blir stämd. I den teoretiska referensramen har vi med teori om revisionsmisslyckande, förväntningsgapet samt försäkringshypotesen. Tillsammans bildar dessa teorier en analysmodell som vi har utgått från vid insamling och analys av empirin. Vi valde en kvalitativ ansats med intervjuer som metod. Totalt har vi genomfört sju intervjuer med anställda inom revisionsbranschen. Sex av informanterna är revisorer och en är jurist. Den empiriska undersökningen visade att ett revisionsmisslyckande eller försäkringshypotesen tillsammans med ett revisionsmisslyckande kan enligt informanterna vara möjliga förklaringar till varför revisorn blir stämd.</p>
|
145 |
Revisorns konsultverksamhet och kravet på oberoende ställningEvertsson, Cecilia, Lehtinen, Teea January 2001 (has links)
Bakgrund: Revisorernas tjänsteutbud till revisionsklienter består även av rådgivningstjänster inom områden såsom rekrytering och företagsvärdering. Verksamhet som sträcker sig utöver det vanliga revisionsarbetet ger anledning till att ifrågasätta revisorns oberoende ställning gentemot klienten. Syfte: Syftet med denna uppsats är att beskriva hur revisorer fördelar sin tid mellan revision och konsultverksamhet samt att utreda inom vilka områden som revisorn kan utföra konsultverksamhet utan att den oberoende ställningen påverkas. Vi skall dessutom beskriva hur revisorn hanterar situationer som påverkar den oberoende ställningen. Avgränsningar: Endast auktoriserade revisorer från Stockholm och Östergötland. Genomförandet: En enkätundersökning av 150 auktoriserade revisorer. Slutsats: Revisorn tillbringar 40% av sin tid åt konsultverksamhet och denna tidsfördelning mellan revision och konsultverksamhet skiljer sig inte åt med avseende på byråns storlek eller läge. De konsultverksamheter som revisorn kan utföra enligt kravet på god revisorssed överensstämmer enligt undersökningen med de verksamheter som vi anser ligga inom det naturliga kompetensområdet. Revisorer som accepterar ett konsultuppdrag hos en revisionsklient avstår oftast från att delta i beslutsfattandet.
|
146 |
Den nya musikens ekonomiska förutsättningar : Hur överlever de mindre musikverksamheterna?Grundemark, Moa, Thelerö, Tommy January 2005 (has links)
Uppsatsen kan kort sägas behandla den del av musikbranschen som innefattar oberoende skivbolag och minorbolag i Stockholm. Vi ser på de ekonomiska förutsättningarna som innefattar marknaden, bidrag och finansieringsformer och hur både musiker och publiken kan ses som innovatörer inom fältet. Fältet som vi valt att studera beskrivs som att aktörerna har det gemensamt att de alla sätter musiken i fokus och de kommersiella aspekterna kommer i andra hand. En annan central punkt är att drivkraften är att göra något som känns meningsfullt. Teorier som vi använt som referensram presenteras och jämförs med de intervjuer vi har genomfört. Utgångspunkten är pilotstudier och intervjuer med personer på skivbolag som får representera fältet genom att de även är musiker och producenter. Urvalet av intervjuobjekten är också gjort med hänsyn till att de ska presentera olika genrer inom ett fält som avgränsas utifrån ett ekonomiskt perspektiv. / This paper is in short about the part of the music industry that touches some of the independent and minor record companies located in Stockholm. These companies, and also their musicians, can be seen as innovators in our field. We concentrate our work on the ecnomic circumstances, especially the market, subsidies and ways of financing their activities. What these record companies have in common are the positioning of the music in the first place, the financial aspects are second rate. They all share an urge for doing something that they see as meaningful. In our survey we did four interviews with four different record companies. We see these people as representative for the field because they are also active as producers and musicians.
|
147 |
Analysmodellen : revisorers upplevelseJohansson, Malin, Slivo, Sylvia January 2005 (has links)
Idag är diskussionen om revisorers oberoende och analysmodellen mycket aktuell. Oberoendefrågorna har förts fram i rampljuset efter tätt duggade skandaler, både internationellt och nationellt, där bland annat Enron – skandalen påträffats. Lagen om analysmodellen infördes i årsskiftet 2001/2002, där syftet med införandet av analysmodellen är att eliminera hotet mot att revisorn kan genomföra en objektiv revision. Nu när det har gått ett par år sedan analysmodellen infördes, är vårt syfte med denna uppsats att undersöka hur analysmodellen upplevs idag. För att kunna uppfylla vårt syfte har vi byggt vår undersökning på både en kvalitativ och kvantitativ studie, där den kvalitativa delen består av byråernas åsikter genom att de får besvara vår enkät med egna ord. Den kvantitativa delen inriktar sig på de övriga enkätfrågorna som består av frågor med ja, nej och vet ej. Enkätundersökningen har tilldelats ett stort antal revisionsbyråer, där dessa byråer är antingen stora eller små. Varför vi riktar oss mot just denna grupp är att vi tror att små byråer har blivit mer drabbade av införandet av den nya lagen än vad större byråer blivit. Förutom enkätundersökningen har vi även tagit hjälp av litteratur, Internet och artiklar för att läsa in oss och erhålla relevant kunskap på området rörande oberoende och analysmodellen. Efter att vår undersökning blivit genomförd, blev vår slutsats att i dagsläget upplevs analysmodellen som positiv på grund av det lättförståeliga flödesschemat och dokumentationsblanketten. Med utgångspunkt i enkäten, menar revisorerna att den nya införda lagen mest påverkat byråerna till det bättre. Oberoendet säkerställs, där de inte alls är tidskrävande samt att revisorerna tycker att analysmodellen är tillräcklig för att motverka uppkomna hot inom byrån. De negativa resultat som förekommer är att vissa små byråer tycker att analysmodellen inte haft positiv påverkan på deras arbetssätt.
|
148 |
Varför blir revisorn stämd? : Ur revisionsprofessionens perspektivEricson, Fredrik, Hedlund, Charlotte January 2010 (has links)
Under de senaste åren har flertalet stämningar riktade mot revisionsbyråer fått medialt utrymme. I media och i den akademiska debatten framkommer olika anledningar till varför revisorn har blivit stämd, vilka kan kopplas till teorier inom revision och den problematik som är knuten till yrket. Syftet med denna uppsats är att utreda hur revisionsprofessionen i Sverige förklarar att revisorn blir stämd. I den teoretiska referensramen har vi med teori om revisionsmisslyckande, förväntningsgapet samt försäkringshypotesen. Tillsammans bildar dessa teorier en analysmodell som vi har utgått från vid insamling och analys av empirin. Vi valde en kvalitativ ansats med intervjuer som metod. Totalt har vi genomfört sju intervjuer med anställda inom revisionsbranschen. Sex av informanterna är revisorer och en är jurist. Den empiriska undersökningen visade att ett revisionsmisslyckande eller försäkringshypotesen tillsammans med ett revisionsmisslyckande kan enligt informanterna vara möjliga förklaringar till varför revisorn blir stämd.
|
149 |
Samspelet mellan revisorn och klienten : En beskrivning av revisorns oberoende utifrån analysmodellen, förväntningsgap och kommunikationPettersson, Jenny, Lundh, Denise January 2010 (has links)
Auditing has long existed and it was in 1899 that the first Swedish organization for accountants SRS, Swedish Audit Society, was created and in 1923 that FAR, Association of Chartered Accountants, was formed. It was after the Kreuger crash in the 1930s that authorized auditors had their breakthrough. After the crash the accounting profession has endured fierce criticism when the audit was flawed and it was during this period that authorized auditors became more widespread, the concept was developed independently and the importance of auditor independence became evident. We have in our paper therefore chosen to focus on auditor independence and to make that it requires the independence to relate to something. Therefore we have chosen to focus on the interaction between the auditor and the client. To explain what independence means we have used the analysis model, the expectation gap and communication, and explain what the audit entails and what tasks the auditor has. To do this, we used the qualitative method and interviewed two auditors, an auditor at KPMG and one at ÖPWC. In order to get another perspective we also interviewed two clients, Eskilstuna-Kuriren AB and Eskilstuna Energi och Miljö AB. Auditing means that with a professional critical attitude plan, review, evaluate and comment on management, annual report and accounts. Auditor's role is simply to assure the quality of information. This requires that the auditor is independent and follows confidentiality, and assumes professional ethics and generally accepted auditing. In order to reduce the expectation gap it is important that the information and communication between auditor and the client works well. In this paper we found that the analysis model is an important tool for examining auditor independence for each new assignment and each new year. We also found that our respondents believe that an open dialogue is important and that the auditor will act as a sounding board. Our clients do not feel that there is a gap in expectations because they have a record in the auditing profession and know what an auditor should and must do.
|
150 |
Revisorns prissignal : Hur har olika faktorer påverkat revisorernas prissignalering 1999 och 2007?Fransson, Olofsson, Sebastian, Maria January 2010 (has links)
Runt år 1998/1999 blev det obligatoriskt för samtliga Sveriges revisor att i not i företagens årsredovisning ge en prisbild på hur fördelningen mellan revisionskostnader och andra uppdrag fördelades. Dock säger lagen inget om revisorns skyldighet att visa denna fördelning såsom den verkligen ser ut. Detta har gjort att revisorn kunnat använda noten som prissignal mot klienten. Vårt syfte med uppsatsen var att beskriva de olika faktorer vi valt ut, som skulle kunna påverka hur revisorn väljer att fördela sina kostnader på revision och andra uppdrag. Vi ville inkludera hela Sverige och därför valde vi ut tio företag i varje län, vilka vi undersökte. Genom att läsa in sig på tidigare forskning som gjorts på området fick vi en uppfattning om vilka faktorer som kunde påverka revisorns prissättning. Med hänsyn till tidigare forskning och eget funderande valde vi ut ett antal faktorer som vi ansåg vara av extra stort intresse för att se om de kunde påverka revisorns prissignalering. Utifrån de teorier vi använt oss av, har vi kommit fram till att signalteorin är viktig för förhållandet mellan revision och andra uppdrag. Beroende på vad det är revisorn väljer att signalera, t.ex. om det är kompetensen så påverkas prissättningsteorin, dvs. revisorn väljer att fördela sitt pris annorlunda gentemot om det är något annat specifikt som vill signaleras. Det vill säga att signalteorin och prissättningsteorin har ett samband vid revisorers prissignalering. Vi grupperade in våra faktorer i två grupper, den ena som rörde revisorn och den andra som tillhörde klienten. Våra valda faktorer utifrån revisorn var revisionsbyrå, kompetens och kön. För revisorns klient valde vi att se till dennes storlek (antal anställda), bransch, lönsamhet och skuldsättningsgrad. Undersökningen har skett genom att vi granskade 420 årsredovisningar, baserat på två år, 1999 och 2007. Årsredovisningarna har varit datainsamlingskällan för att kunna göra våra valda mätningar. Vår analys gjordes med hjälp av bivariata och multivariata tester. Utifrån resultatet har vi kommit fram till att vi får förkasta en del av våra hypoteser, då dessa inte stämde med de framtagna hypoteserna. Den geografiska lokaliseringen visade sig vara den enda starkt signifikant påverkande faktorn i resultatundersökningen.
|
Page generated in 0.0564 seconds