Spelling suggestions: "subject:"gestaltning""
1 |
State of the Donald : En kvantitativ innehållsanalys av svenska mediers gestaltning av den tillträdande amerikanska presidenten Donald TrumpOlsson Olofsson, Sarah, Linde, Carl-Johan January 2017 (has links)
Titel: State of the Donald - En kvantitativ innehållsanalys av svenska mediers gestaltning av den tillträdande amerikanska presidenten Donald Trump.
Författare: Carl-Johan Linde & Sarah Olsson
Antal ord: 10 560 Problemformulering: Det amerikanska valet 2016 beskrevs av många som ett av de allra smutsigaste och mest brutala valen i mannaminnen. Ett val som till slut kom att stå mellan två kandidater, nämligen Hillary Rodham Clinton och Donald J. Trump. Efter en lång och inte minst intensivt val, stod det under morgonen den 9 november 2016 svensk tid klart att det amerikanska folket valt att rösta fram Donald Trump som landets näste president. Detta blev ett valresultat som förvåna många människor och ett val som skapa ett massivt medialt intresse, inte minst i Sverige där det skrivit hela 114 000 artiklar. Men vilken bild av den blivande amerikanska presidenten är det vi svenskar får ta del av utifrån våra svenska medier. Hur väljer våra ledande svenska morgon- och kvällstidningar att gestalta den kommande amerikanska presidenten. Syfte: Syftet med denna studie är att granska hur den blivande amerikanska presidenten Donald Trump gestaltats i olika svenska nyhetsmedier under valet 2016.
Metod och material: En kvantitativ innehållsanalys har genomförts bestående av totalt 146 analysenheter från Sveriges fyra ledande morgon- och kvällstidningar. Huvudresultat: Genom arbetet med denna studie har vi nått resultat som visar på att våra utvalda svenska morgontidningar visar på en majoritet av politiska spelgestaltningar. Vi ser därmed att delar utav resultat går i viss utsträckning i motsatta riktning mot den tidigare forskning som funnits kring området. Vår studie visar även att det är just kvällstidningarna och inte morgontidningarna som i en tydligare utsträckning genom perioden som vi valt att analysera, använda sig av just sakgestaltningar.
|
2 |
Debattens sakfrågor glöms bort när tidningarna utser vinnare och förlorare : En kvalitativ textanalys av hur Svenska Dagbladet och Aftonbladet under fem decennier gestaltat TV-sända partiledardebatterArborelius, Gustaf, Ekman, Richard January 2012 (has links)
Den här studiens syfte var att undersöka hur den sista TV-sända partiledardebatten innan valdagen gestaltades i Aftonbladet och Svenska Dagbladet. Vi har undersökt om politiken gestaltades som spel eller sakfråga, hur gestaltningen förändrats över tid och vilka faktorer som avgjort vilken gestaltningsform som dominerat. En slutdebatt per decennium från 70-talet och framåt har genomgått en kvalitativ textanalys. Åren är 1976, 1982, 1991, 2002 och 2010. Den kvalitativa textanalysen kompletterades med dels en kvantitativ studie som redovisar hur många gånger olika karaktäristiska drag från spelgestaltning förekommer i tidningarna, och dels en tillbakablick på de olika valrörelserna för att sätta analysen i en historisk kontext. Studiens slutsats var att vilken gestaltning som dominerar i tidningarna beror på flera olika saker. En jämnare valrörelse skapar mer artiklar om vinnare och förlorare och ger mer spelgestaltning. Om slutdebatten är lugn och saklig kommer tidningarnas bevakning också vara det. Gestaltningen av politiken som spel har inte ökat med tiden. För Aftonbladet har den varierat kraftigt från år till år och för Svenska Dagbladet har den snarare minskat.
|
3 |
#Metoo - en kvantiativ innehållsanalys av de svenska mediers gestaltning av kampanjen som spred sig över hela världen inom ett dygn.Adawe, Idil, Haglund, Johanna January 2017 (has links)
Problemformulering: #Metoo-kampanjen blev kanske bland det mest omtalade fenomenet under året 2017. För många människor utgör medier den viktigaste kontakten med vad som händer i världen. Men vilken bild av kampanjen är det svenskarna har fått förmedlad till sig utifrån de svenska tidningarna? Hur väljer de största rikstäckande tidningarna att gestalta kampanjen?
Syfte: Syftet med studien är att granska gestaltningen inom #metoo-kampanjens nyhetsrapportering under perioden 15 oktober 2017 till 15 november 2017.
Metod och material: E n kvantitativ innehållsanalys har genomförts bestående av totalt 133 analysenheter från Sveriges största morgon- (Svenska Dagbladet och Dagens Nyheter) och kvällstidningar (Expressen och Aftonbladet).
Huvudresultat: Genom arbetet med denna studie har vi nått resultatet gällande gestaltningar som framkommer i morgontidningarnas och kvällstidningarna nyhetsrapportering angående #metoo-kampanjen. Gestaltningarna som framträder i studien och analysen är: sakgestaltning, konfliktgestaltning, gestaltning som mänskligtintresse, moralgestaltning samt ansvarsgestaltning. Hur morgontidningarna och kvällstidningarna skiljde sig åt i gestaltandet av #metoo-kampanjen var till störst del i förekomsten av källor. Sakgestaltning och mänskligt intressegestaltning förekom mest procentuellt bland undersökningsenheterna.
|
4 |
Bara män! Bara män! Bara massor utav män! : En kvantitativ innehållsanalys om könsfördelning och gestaltning inom sport i Sundsvalls Tidning och Aftonbladet.Westin, Camilla, Mathiesen, Lina January 2016 (has links)
Det mest sedda sportprogrammet år 2014 var herrarnas final i fotbolls-VM som hade 2,8 miljoner tv-tittare (MMS, 2014). Inte långt därefter, återfinns finalen i herrarnas OS-ishockey, som sågs av 2,3 miljoner tittare (a.a.) Med detta i beaktande kan vi konstatera att sport och framför allt ishockey och fotboll är väldigt populärt i Sverige. Problemet vi ser med nyhetsrapporteringen idag är att det kan upplevas som att medierna i rapporteringen av sport till stor del fokuserar på herrsport och manliga huvudpersoner. Syftet med vår studie är att undersöka hur sporterna ishockey och fotboll, med särskilt fokus på könsskillnader, gestaltades i Sportbladet och Sundsvalls Tidning under 2012/2013. För att svara på vårt syfte och frågeställningar har vi gjort en kvantitativ innehållsanalys, där vi har undersökt nämnda medier och med hjälp av ett kodschema kodat de analysenheter vi använt oss av, vilket har varit artiklar som handlar om fotboll och ishockey. Resultatet visar på att de undersökta medierna främst rapporterar om män, samt att det rapporterades mer om fotboll än ishockey. Det resultatet också visade var att majoriteten av artiklarna var positivt vinklade.
|
5 |
En studie av frågorna som ställts i SVT:s slutdebatter under 2000-talet utifrån sak- och spelgestaltning. : Sak- och spelgestaltning - har gestaltningen förändrats i SVTLarsson, Adam, Gustafsson, Anton January 2018 (has links)
Syfte och problemformulering: Syftet med vår studie är att undersöka om programledarnas frågor i SVT:s slutdebatter under 2000-talet har förändrats över tid i förhållande till sak- och spelgestaltning. Syfte och problemformulering: Syftet med vår studie är att undersöka om programledarnas frågor i SVT:s slutdebatter under 2000-talet har förändrats över tid i förhållande till sak- och spelgestaltning. ● Hur stor är skillnaden mellan gestaltningssätten från 2002 och framåt i slutdebatterna? ● Hur ser fördelningen ut av de olika gestaltningsfrågorna mellan partiledarna i
slutdebatterna? ● Hur väl håller sig SVT till sitt uppdrag när det gäller folkbildningsambitioner,
opartiskhet och saklighet när det kommer till frågorna som ställts av programledarna i slutdebatterna?
Genom en kvantitativ studie med kvalitativa inslag har vi studerat hur frågorna som programledarna ställer i SVT:s slutdebatter 2002, 2006, 2010, 2014 och 2018 har gestaltats utifrån sak- och spelgestaltning. Vi har även studerat hur antalet frågor fördelas över partierna i varje debatt. Det har sedan ställts mot SVT:s uppdrag som bland annat handlar om att vara opartiska och sakliga. Vi har kommit fram till att det är antalet neutrala frågor, det vill säga de som inte tillhör varken sak- eller spelgestaltning, som är den klart mest förekommande. Därefter är Sakgestaltande frågor alltid vanligare än spelgestaltande. Vi har även kommit fram till att SVT håller sig till att vara opartiska, sakliga och de uppnår även sin folkbildningsambition i frågorna de ställer till partiledarna.
|
6 |
Hur slutdebatterna och Sverigedemokraterna gestaltades i SVT valen: 2010, 2014 och 2018Liderfors Westholm, Andreas January 2018 (has links)
Problemformulering och syfte: Trots att gestaltningsteorin har varit en av de mest använda teorierna inom medieforskning de senaste decennierna så finns det relativt få kvalitativa analyser av politiska debatter, och ännu färre politiska slutdebatter. Sverigedemokraterna har de senaste åren jobbat för att bli mer socialt accepterade och blev i riksdagsvalet 2014 Sveriges tredje största parti. I dag är Sverigedemokraterna Sveriges snabbast växande parti, trots detta finns det relativt lite forskning kring hur Sverigedemokraterna gestaltas i politiska debatter. Syftet med studien är att undersöka hur de politiska frågorna i SVT:s slutdebatter 2010, 2014 och 2018 gestaltas, samt att se hur Sverigedemokraterna gestaltas i debatterna. Metod och material: Jag har använt mig av en kvalitativ innehållsanalys. Mitt material har varit SVT:s slutdebatter 2010, 2014 och 2018. Huvudresultat: Huvudresultatet från min studie visar att de politiska frågorna från slutdebatten 2010 var övervägande politisk sakgestaltade. I slutdebatten 2014 var frågorna endast spelgestaltade, och i slutdebatten 2018 var de politiska frågorna övervägande sakgestaltade, med inslag av spelgestaltning. Sverigedemokraterna gestaltades negativt i samtliga slutdebatter.
|
7 |
Media och spelet om politiken : En kvantitativ studie om medias gestaltningar av partiledardebatter under 2010-talets valrörelser.Bringefalk, Oscar January 2021 (has links)
Swedish media have in earlier studies been shown to portray national politics as a game and the focus have not been on the actual politics. This have shown to have a negative effect on citizens trust for politicians and a growing cynicism against Swedish politicians have started. News portrayed as a game also lacks information valuable to citizens of a democratic country, especially during an election campaign for government. With these facts this thesis aims to study how Swedish party leader debates are portrayed in national newspaper media during the elections 2010, 2014 and 2018. That is the question for this thesis. The thesis will study how the debates is portrayed in the media and in what way. The method chosen to answer this aim is with a quantitative content analysis studying newspaper headlines during the election campaigns 2010, 2014 and 2018. Three of the biggest national newspapers were chosen to be studied; Dagens Nyheter, Aftonbladet and Expressen. The results show that news portrayed as a game is the majority share of the material. The election years 2010 and 2014 is dominated by news portrayed as game while the year 2018 differs with news portrayed as politics. The election campaign of 2018 may be a start of a new trend with less news portrayed as game or just a campaign more focused on politics than other years. The coming election years will show if it just were a break or a new trend focused on politics rather than game.
|
8 |
Demokratins tjänare eller medielogikens lakejer? : En studie av fyra tidningars gestaltning av politik i samband med riksdagsvalet 2014.Eriksson, Daniel January 2015 (has links)
From a democratic viewpoint, the way in which the media frames politics is essential. Should issue frames be left out in favor of other types of frames, it could result in voters struggling to make informed decisions come Election Day. What is more, research shows that game frames may cause lack of confidence in politicians and declining political interest. Against this background, the present study aimed to find out how two broadsheets, Dagens Nyheter and Svenska Dagbladet, and two tabloids, Aftonbladet and Expressen, framed politics in connection with the 2014 Swedish parliamentary elections. The thesis also intended to identify possible differences between the two newspaper types and to make tentative comparisons with previous studies so as to be able to comment on framing developments. The method that was used is content analysis. More specifically, the thesis examined the existence of a number of frame types in selected articles. A total of 235 articles were analyzed, 62 in Dagens Nyheter, 46 in Svenska Dagbladet, 52 in Aftonbladet and 75 in Expressen. The results of the study are rather depressing. Considering the average numbers for all four newspapers, the issue frames amount to only about a fourth or a fifth of all frames. In addition, the issue frame percentage seems to decline with each election. However, there are substantial differences between the broadsheets and the tabloids. As in the vast majority of previous studies, the broadsheets contain a much larger share of issue frames that the tabloids. Thus, the former satisfy the needs of democracy to a larger extent than the latter. Further studies are, however, of the essence to confirm the results that are presented in this thesis. It is very important, for the sake of democracy, to continue investigating the media’s framing of politics, as well as framing effects.
|
Page generated in 0.0648 seconds