21 |
Sjuksköterskans erfarenheter av närstående i akuta vårdsituationerJohansson, Marcus January 2017 (has links)
Introduktion Patienter som får akut sjukvård har ofta en närstående med sig. Denna person finns där som stöd för patienten och kan förse sjuksköterskan med information. Sjuksköterskor skall utefter ett personcentrerat arbetssätt och förhållningssätt involvera de närstående i vården i den mån det går. Syfte Syftet var att beskriva sjuksköterskors erfarenheter av närstående i akuta vårdsituationer. Syftet var även att beskriva valda artiklars undersökningsgrupp Metod En litteraturstudie med beskrivande design. Studien inkluderade 15 vetenskapliga artiklar, av dessa var nio med kvantitativ ansats och sex med kvalitativ ansats. Studien använde sig av databaserna Medline via PubMed samt Cinahl Resultat Sjuksköterskorna erfor att den närstående var en resurs. Det framkom en eftersträvan hos sjuksköterskorna att skydda de närstående. Under själva vårdmomentet så låg allt fokus på patienten. Sjuksköterskorna erfor att närstående hade orealistiska krav eller hopp om vad vården kunde göra. Det framkom en rädsla av att den närstående kunde störa vårdmomentet. Slutsatser Det framkommer blandade erfarenheter av närstående i akuta vårdsituationer. Sjuksköterskorna erfor både fördelar och utmaningar med att involvera närstående i vården. / Introduction Patients receiving emergency care often have a relative with them. This person is there to support the patient and can provide the nurse with information. By following a person-centered approach nurses should involve the relative in health care as far as possible. Aim The aim of the study was to describe nurses experience of relative in emergency care situations. The aim was also to describe included articles sampling group. Method A literature study with descriptive design. The study included 15 scientific reports, of which nine were of quantitative approach and six of qualitative approach. The study used Medline via PubMed and Cinahl as databases. Result Nurses experienced the relative to be a resource. There was a striving for nurses to protect the relatives. During the caring situation, all focus was on the patient. Nurses have experienced that the relative had unrealistic demands and hope for what they could do. There was a fear that the relative could interfere with the caring situation. Conclusion There are mixed experiences of relative in emergency care situations. Nurses experienced both benefits and challenges of involving relatives in health care.
|
22 |
Sjuksköterskans erfarenheter av palliativ vård för demenssjuka personer på särskilt boende : En allmän litteraturstudie / Nurses experience of palliative care for people with dementia in nursing homes : A general literature studyJohansson, Veronika, Molin, Cassandra January 2021 (has links)
Bakgrund: Demenssjukdom är ett samlingsnamn på flera kognitiva sjukdomar. Palliativ vård innefattar när vården övergår från botande till lindrande vård där sjuksköterskan har en avgörande roll. Den palliativa vårdens mål är att stärka delaktighet och självbestämmande, vilket försvårar palliativ vård vid demenssjukdom på grund av den kognitiva nedsättningen. Personer med demenssjukdom behöver ofta i ett senare stadie av demenssjukdomen utökad vård och tillsyn med hänsyn till ökad sjuklighet som kan tillgodoses på ett särskilt boende. Syfte: Syftet med litteraturstudien var att beskriva sjuksköterskans erfarenheter av att ge palliativ vård till demenssjuka personer på särskilt boende. Metod: Examensarbetet genomfördes som en allmän litteraturstudie med ett systematiskt förhållningssätt och induktiv ansats. Analysen var inspirerad av en innehållsanalys. Resultat: Genom analysen identifierades fyra olika kategorier som beskriver sjuksköterskans erfarenheter: initiering av palliativ vård, relationen till anhöriga, vikten av kontinuitet och kunskap samt tidens betydelse för vårdens kvalitet. Konklusion: Sjuksköterskans erfarenheter av att ge palliativ vård för personer med demenssjukdom på särskilt boende belyste erfarenhet, kunskap och kontinuitet som positiva aspekter. Tidsbrist och avsaknad av riktlinjer beskrevs som negativa aspekter.
|
23 |
Det handlar om att släcka småbränder : Sjuksköterskans erfarenheter av att använda omvårdnadsåtgärder för att minska tvångsåtgärder inom den rättspsykiatriska vårdenWelin, Lina, Forsberg, Ellen January 2021 (has links)
Abstrakt Bakgrund: Inom den rättspsykiatriska vården förekommer tvångsåtgärder, som av sin natur anses problematiska och kan leda till lidande för både patienten och vårdpersonal. Det är därav av viktigt att diskutera och reflektera över hur, när och varför tvångsåtgärder används för att minska antalet tvångsåtgärder. Vidare är det av intresse att undersöka hur sjuksköterskan kan använda sig av förebyggande omvårdnadsåtgärder och god vård för att minska användandet av tvångsåtgärder. Syfte: Att beskriva sjuksköterskans erfarenheter av att använda omvårdnadsåtgärder för att minska tvångsåtgärder inom den rättspsykiatrisk vården. Metod: En kvalitativ metodologi har valts för studien. Fem intervjuer genomfördes på en rättspsykiatrisk klinik i Sverige. Sjuksköterskor inom rättspsykiatrin intervjuades. Intervjuerna analyserades via manifest innehållsanalys. Resultat: Studiens resultat presenteras utifrån fyra kategorier. Ett vårdande system, Aktivitet för patienten, Kommunikationens roll och Bemötandets betydelse. Sjuksköterskan beskriver kategorier som betydande i arbetet mot en minskning av tvångsåtgärder inom den rättspsykiatriska vården. Slutsats: Situationen inom rättspsykiatrin är svårhanterlig på grund av sin komplexitet. För sjuksköterskan handlar det ofta om att ”släcka småbränder” för att behålla lugnet på avdelningen. God kommunikation och bra bemötande kan generera en minskning av tvångsåtgärder. Försvårande faktorer finns och handlar huvudsakligen om grundsjukdomens karaktär och grad, samt ett felaktigt bemötande eller bristande kommunikation.
|
24 |
Sjuksköterskors erfarenheter av att vårda substansmissbrukare inom den somatiska vården : En litteraturöversikt / Nurse’s experiences of caring for substance abusers in the somatic care : A literature reviewNilsson, Louise, Hildingsson, Maja January 2021 (has links)
Introduktion/Bakgrund: Substansmissbruk och -beroende är vanligt förekommande på ett internationellt plan och är ett växande problem världen över. Denna patientgrupp kräver ofta avancerad vård då användande av droger kan medföra stora konsekvenser och skador såväl fysiskt som psykiskt. En sjuksköterska arbetar utifrån styrdokument och riktlinjer, vilka ska ligga som grund och hjälpa sjuksköterskan att handla etiskt, evidensbaserat och kontinuerligt utveckla ny kunskap. Syfte: Syftet är att sammanställa sjuksköterskors erfarenheter av att vårda patienter med ett substansmissbruk eller -beroende inom den somatiska vården.Metod: Studien är en litteraturöversikt där systematiska sökningar genomförts i databaserna CINAHL och PubMed. De vetenskapliga artiklar som valts ut är av kvalitativ, kvantitativ och mixad metod. Den totala siffran artiklar som kom att användas i resultatet var tio stycken. Resultat: Tre kategorier identifierades när resultatet analyserades och färgkodades; Kunskapsbrist i vårdandet av substansmissbrukare, Sjuksköterskors upplevelser och attityder i vårdandet av substansmissbrukare samt Sjuksköterskans etiska ansvar; en tudelad känsla. Genomgående för alla kategorier i resultatet var att sjuksköterskor höll en negativ inställning/attityd till att vårda substansmissbrukare. Sjuksköterskorna upplevde svårigheter såväl professionellt som privat i vårdandet av patientgruppen vilket bidrog till en tuff arbetssituation. Slutsats: Resultatet visade på en generell kunskap hos sjuksköterskorna, dock inte tillräcklig för att de skulle känna sig bekväma i vårdandet av substansmissbrukande och -beroende patienter.Vidare utbildning krävs för att bidra till en säker vård utan stereotypiska uppfattningar om patientgruppen.
|
25 |
Sjuksköterskors erfarenheter vid vård av äldre personer med depression. : En beskrivande litteraturstudie / Nurses' experiences in caring for elderly people with depression : A descriptive literature studyHassan, Nurah, Silajdzic, Jasminka January 2020 (has links)
SammanfattningBakgrund: Depression hos äldre personer över 65 år kan relateras till smärta, ensamhet, dödsångest, samsjuklighet eller ålderspensionering. Depression hos äldre är underdiagnostiserats och svårt att upptäcka även om symtom förekommer. Eftersom sjuksköterskor är ansvariga för att lindra smärta och främja hälsa är det viktigt att stödja äldre personer och hitta omvårdnadsstrategier som kan förebygga och lindra symtom vid depression.Syfte: Syftet var att beskriva sjuksköterskors erfarenheter vid vård av äldre personer med depression.Metod: En litteraturstudie med beskrivande design baserad på 10 vetenskapliga artiklar som har sammanställts. Litteratursökningen gjordes via databaserna PsycINFO och PubMed.Huvudresultat Erfarenheterna från sjuksköterskorna visade att tiden med patienterna var avgörande för att upptäcka depression, men på grund av tidsbrist kunde sjuksköterskorna inte alltid prioritera detta. Ett gott samarbete mellan vårdpersonal hade en positiv påverkan på vården av äldre patienter med depression. Relation mellan sjuksköterska och patient var viktigt. För att patienten skulle känna sig trygga skulle sjuksköterskan kommunicera på ett respektfullt sätt samt lyssna på patienten.Slutsats: De omvårdnadsåtgärder som sjuksköterska kan använda sig av vid vård av äldre personer med depression är god relation mellan sjuksköterskan och patient, relationen beskrevs ge möjlighet till patienten att öppna upp sig till sjuksköterskan samt att tillämpa terapeutiska möten för att hjälpa äldre med depression. Tidsbrist berodde på hög arbetsbelastning, vilket påverkade tiden hos den äldre patienten och sjuksköterskor belyste att de inte hade tillräckligt med tid för att uppmärksamma depression. Aktivitetsstimulering kunde förbättra de äldre personernas mentala hälsa. En betydande del av att uppmärksamma depression var gott samarbete och stöd från kollegor och andra yrkesgrupper. / AbstractBackground: Depression in older people over the age of 65 can be related to pain, loneliness, death anxiety, comorbidity or retirement. Depression in the elderly is underdiagnosed and difficult to detect even if symptoms occur. Because nurses are responsible for relieving pain and promoting health, it is important to support the elderly and find nursing strategies that can prevent and relieve symptoms of depression. Aim: The purpose was to describe nurses' experiences in caring for elderly people with depression.Method: A literature study with descriptive design based on 10 scientific articles compiled. The literature search was performed in the PsycINFO and PubMed databases. Main Result: The experience from the nurses showed that the time with the patients was crucial for detecting depression, but due to lack of time, the nurses could not always prioritize this. A good collaboration between care staff had a positive impact on the care of elderly patients with depression. Relationship between nurse and patient was important. In order for the patient to feel safe, the nurse would communicate in a respectful way and listen to the patient.Conclusion: The nursing measures that a nurse can use when caring for elderly people with depression are a good relationship between the nurse and patient, the relationship was described as giving the patient the opportunity to open up to the nurse and to apply therapeutic meetings to help the elderly with depression. Lack of time was due to a high workload, which affected the time of the elderly patient and nurses highlighted that they did not have enough time to pay attention to depression. Activity stimulation could improve the mental health of the elderly. A significant part of paying attention to depression was good cooperation and support from colleagues and other professions.
|
26 |
Sjuksköterskors erfarenheter av arbetsmiljön inomslutenvård under covid-19 pandemin : En litteraturöversikt / Nurses' experiences of working environment within hospital during theCOVID-19 pandemic : A literature reviewAndersson, Anita, Johansson, Tina January 2022 (has links)
Bakgrund: Arbetsmiljön har både fysisk och psykisk betydelse för vårdkvaliteten. Under Covid-19-pandemin ändrades arbetsförhållandena markant och sjuksköterskor fick uppleva nya utmaningar i arbetsmiljön. Syfte: Syftet var att beskriva sjuksköterskors erfarenheter av arbetsmiljö på sjukhus under covid-19-pandemin. Metod: En litteraturöversikt med induktiv ansats vars resultat bygger på 15 vetenskapliga artiklar. Systematisk sökning har genomförts i databaserna CINAHL och Pub Med. Resultat: Resultatet delades in i tre huvudkategorier och sju underkategorier. Det var Förändringar i arbetsmiljön med underkategorierna Att uppleva ökad arbetsbelastning och Att uppleva svårigheter med förändrade arbetsförhållanden, Hinder i arbetsmiljön med underkategorierna Att uppleva begränsningar och svårigheter i omvårdnadssituationer och Att uppleva ovisshet i arbetet och Att uppleva rädsla för smittan samt Möjligheter i arbetsmiljön med underkategorierna Att uppleva känslan av positivt teamarbete och Att uppleva en stödjande ledning och få möjlighet till fortbildning på arbetsplatsen. Slutsats: Ökad arbetsbelastning under covid-19-pandemin bidrog till nedsatt återhämtning samt risk för sämre vårdkvalitet. Sjuksköterskor upplevde obehag vid användande av skyddsutrustning samt otrygghet vid flytt mellan olika arbetsplatser. Omvårdnaden blev begränsad av smittorisken, vilket utmanade patientsäkerheten. Kommunikation mellan organisation/ledning var sämre. Det bidrog till stress och frustration hos sjuksköterskorna. Samtidigt upplevde sjuksköterskorna positivt teamarbete. / Background: The work environment has both physical and mental significance for the quality of care. During the Covid-19 pandemic, working conditions changed markedly and nurses experienced new challenges in the work environment. Aim: The purpose was to describe nurses’ experiences of working environment in hospitals during the covid-19 pandemic. Method: A literature review with an inductive approach, the results of which are based on fifteen scientific articles. Search for scientific articles has been conducted with systematic search in the databases CINAHL and PubMed. Results: The result was divided into three categories and seven subcategories. It was Changes in the work environment with subcategories; Experiencing increased workload and Experiencing difficulties with changed working conditions. Obstacles in the work environment with subcategories; Experiencing limitations and difficulties in nursing situations and To experience uncertainty at work and Experiencing fear of the infection. Opportunities in the work environment with subcategories; To experience the feeling of positive teamwork and To experience a supportive management and get the opportunity for further training in the workplace. Conclusions: Increased workload during the covid-19 pandemic contributed to reduced recovery and the risk of poorer quality of care. Nurses experienced discomfort using protective equipment and insecurity moving between different workplaces. Care was limited by the risk of infection, which challenged patient safety. Communication between organization/management was worse. This caused stress and frustration among nurses. At the same time, nurses experienced positive teamwork.
|
27 |
Ett lugnt slut - Sjuksköterskans erfarenheter av palliativ sedering : En litteraturöversiktWengfelt, Marie, Wärn, Hannah January 2020 (has links)
No description available.
|
28 |
Registered Nurses’ Experiences of Malaria Prevention in the Republic of the CongoJönsson, Tilda January 2018 (has links)
Background: In the Republic of the Congo, malaria is a major cause of death, in particular among children. Therefore, malaria prevention is of high priority. Registered nurses have an important role in illness prevention in sub-Saharan Africa, especially through education of the population. To improve malaria prevention, it is important to understand how registered nurses experience the preventive work. Objective: The objective of this study was to examine the experiences of registered nurses working with malaria prevention in the Republic of the Congo. Method: A qualitative method was used. Semi-structured interviews with six registered nurses in the Republic of the Congo were conducted. Qualitative content analysis was used to analyse the interviews. Findings: Three categories were identified in the analysis: preventive interventions are necessary, possibilities in malaria prevention and difficulties in malaria prevention. The registered nurses experienced that preventive interventions, such as different methods of avoiding mosquito bites, are necessary because malaria affects the entire population in Congo. The registered nurses experienced educating and informing the patients as a possibility in malaria prevention and a lack of resources as a difficulty. Conclusion: The registered nurses experienced education and information as an effective way to communicate preventive interventions against malaria. However, the registered nurses sometimes experienced incomprehension among the patients, which could be improved by adapting the information to the individual. A difficulty that the registered nurses experienced was a lack of resources on many levels. An increased access to resources would lead to improvements in malaria prevention.
|
29 |
Psykiatrisk tvångsvård utifrån ett etiskt perspektiv- Sjuksköterskans erfarenheterAxelsson, Michelle, Svensson, Olivia January 2022 (has links)
Abstrakt Bakgrund: Grunden i hälso- och sjukvårdslagen är att kunna ge förutsättningar genom lagar för att kunna ge en god vård som är frivillig. Inom den psykiatriska vården kan den frivilliga vården snabbt övergå till tvångsvård om patienten bedöms vara i behov av detta. Inom tvångsvården kan etiska dilemman vara svåra att undvika då sjuksköterskan strävar efter att följa etiska riktlinjer som göra- gott och icke- skada. Genom att stärka den etiska medvetenheten hos sjuksköterskan kan deras etiska förhållningssätt påverkas till det bättre. Syfte: Syftet var att beskriva sjuksköterskans erfarenheter gällande tvångsvård ur ett etiskt perspektiv. Metod: Den integrerade litteraturstudien sammanfattades utifrån sju kvalitativa artiklar och tre kvantitativa artiklar. De utvalda artiklarna hämtades från databaserna CINAHL och PsycINFO. En kvalitetsgranskning har utförts med hjälp av två granskningsmallar för att identifiera utvalda artiklar. Resultat: Två kategorier identifierades: etiskt förhållningssätt vid tvångsvård och vårdrelationens betydelse vid tvångsvård. I resultatet framkom det att sjuksköterskan ställs inför många etiska dilemman. Sjuksköterskans erfarenheter gällande tvångsvård resulterade i att sjuksköterskan behövde tid för reflektion och stöd gällande etiska dilemman, både individuellt och i grupp. Resultatet visade även vikten av att låta det ta tid för att skapa en vårdrelation mellan sjuksköterska och patient som påverkar vårdkvaliteten till det bättre. Slutsats: I litteraturstudien påvisas vikten av etiska reflektioner hos sjuksköterskan för att kunna skapa en god vårdrelation och minska moralisk stress hos sjuksköterskan.
|
30 |
Sjuksköterskors erfarenheter att vårda äldre med undernäring : En litteraturöversikt / Nurses’ experiences in caring for the elderly with malnutrition : A literature reviewFändriks, Anna, Säll Back, Hanna January 2022 (has links)
Bakgrund Sjuksköterskor ska arbeta för att uppmärksamma och behandla undernäring samt utföra adekvata omvårdnadsåtgärder. Trots det är undernäring ett stort problem hos äldre. Olika barriärer kan finnas som utmanar sjuksköterskors möjligheter i nutritionsomvårdnaden. Syfte Att beskriva sjuksköterskors erfarenhet att vårda äldre med undernäring. Metod Arbetet genomfördes som en strukturerad litteraturstudie med inslag av den metodologi som används vid systematiska översikter. Totalt inkluderades 11 vetenskapliga artiklar som analyserades genom en innehållsanalys. Resultat Alla studier var kvalitativa publicerade mellan 2011-2022 från Europa och Australien. Sjuksköterskor saknar kompetens för att uppmärksamma och behandla undernäring. Kommunikationen med patienten, mellan olika professioner i teamet och mellan andra vårdgivare brister. Resultatet visade även organisatoriska hinder såsom tidsbrist och möjlighet att erbjuda patienten en personcentrerad måltidssituation, vilket utmanar sjuksköterskans möjligheter att tillgodogöra patienten en god nutritionsvård. Slutsats Organisationen behöver prioritera arbetet med undernäring så att sjuksköterskan får bättre utbildning inom ämnet och ges tid och utrymme att arbeta personcentrerat. Kommunikation och dokumentation behöver bli enklare att utföra mellan vårdgivare och riktlinjer för arbetet med undernäring behöver implementeras i alla verksamheter. / Background Nurses must work to recognize and treat malnutrition and perform adequate nursing measures. Even so, malnutrition is a major problem in the elderly. Different barriers can exist that challenge nurses' opportunities in nutrition nursing. Aim To describe nurses' experience of caring for the elderly with malnutrition. Method The work was carried out as a structured literature study with elements of the methodology used in systematic reviews. A total of 11 scientific articles were included and analyzed through a content analysis. Results All studies were qualitative published between 2011-2022 from Europe and Australia. Nurses lack the skills to recognize and treat malnutrition. Communication with the patient, between different professions in the team and between other care providers is lacking. The results showed organizational obstacles such as lack of time and the possibility of offering the patient a person-centered meal situation, which challenges the nurse's ability to provide the patient with good nutritional care. Conclusions The organization needs to prioritize the work with malnutrition so that the nurse receives better training in the subject and is given time and space to work person-centered. Communication and documentation need to become easier to carry out between healthcare providers and guidelines for working with malnutrition need to be implemented in all operations
|
Page generated in 0.0754 seconds