Spelling suggestions: "subject:"storstads"" "subject:"storstadskommun""
1 |
”Världen förlorar kampen mot ebola” : En kvantitativ innehållsanalys om hur ebola gestaltades i svensk storstadspress hösten 2014Elmberg, Emma, Nordahl, Mathilda January 2015 (has links)
No description available.
|
2 |
Ingen rädder för vargen? : En kvantitativ innehållsanalys av tre tidningstyper med avseende på rapporteringen om vargAndersson, Anders PJ, Daligk, Thomas January 2006 (has links)
<p>Vargens återetablering har gett upphov till en tidvis ganska intensiv debatt. Tidigare forskning visade att svenskarna var positiva till att det fanns varg i landet, men att en eventuell risk för människor eller tamdjur hade negativ inverkan på människors attityder. Människorna är också påverkade av sin uppväxtmiljö och det samhälle de lever i. Genom en kvantitativ innehållsanalys av de tre tidningstyperna landsortspress (Falu Kuriren), storstadspress (Dagens Nyheter) och fackpress (ATL) har rapporteringen om vargen under fyra månader åren 2001-2005 analyserats. Det förekom två övergripande argumentationslinjer. Å ena sidan det perspektiv där vargen lyfts fram som hotad av människan, å andra sidan det perspektiv som bygger på att vargen utgör ett hot mot människan och hennes aktiviteter. I Falu Kuriren publicerades fler vargnegativa artiklar än i Dagens Nyheter och ATL. Dagens Nyheter publicerade fler neutrala artiklar än Falu Kuriren och ATL. Men rapporteringen var till största delen saklig och objektiv oavsett tidning. De aktörer som oftast kom till tals i vargdebatten var jägare, makthavare/tjänstemän och forskare/sakkunniga. Ämnen som togs upp var främst jaktrelaterade frågeställningar, vargstammens utbredning och tillväxt samt händelser med anknytning till folks vardag. Rapporteringen i tidningarna präglades av olika synsätt och uppfattningar om varg. Tidningarna och dess reportrar påverkades av den miljö de verkade i, men det fanns en likriktning där man försökte undvika att ta ställning. Detta stämde väl överens med teorin.</p>
|
3 |
Ingen rädder för vargen? : En kvantitativ innehållsanalys av tre tidningstyper med avseende på rapporteringen om vargAndersson, Anders PJ, Daligk, Thomas January 2006 (has links)
Vargens återetablering har gett upphov till en tidvis ganska intensiv debatt. Tidigare forskning visade att svenskarna var positiva till att det fanns varg i landet, men att en eventuell risk för människor eller tamdjur hade negativ inverkan på människors attityder. Människorna är också påverkade av sin uppväxtmiljö och det samhälle de lever i. Genom en kvantitativ innehållsanalys av de tre tidningstyperna landsortspress (Falu Kuriren), storstadspress (Dagens Nyheter) och fackpress (ATL) har rapporteringen om vargen under fyra månader åren 2001-2005 analyserats. Det förekom två övergripande argumentationslinjer. Å ena sidan det perspektiv där vargen lyfts fram som hotad av människan, å andra sidan det perspektiv som bygger på att vargen utgör ett hot mot människan och hennes aktiviteter. I Falu Kuriren publicerades fler vargnegativa artiklar än i Dagens Nyheter och ATL. Dagens Nyheter publicerade fler neutrala artiklar än Falu Kuriren och ATL. Men rapporteringen var till största delen saklig och objektiv oavsett tidning. De aktörer som oftast kom till tals i vargdebatten var jägare, makthavare/tjänstemän och forskare/sakkunniga. Ämnen som togs upp var främst jaktrelaterade frågeställningar, vargstammens utbredning och tillväxt samt händelser med anknytning till folks vardag. Rapporteringen i tidningarna präglades av olika synsätt och uppfattningar om varg. Tidningarna och dess reportrar påverkades av den miljö de verkade i, men det fanns en likriktning där man försökte undvika att ta ställning. Detta stämde väl överens med teorin.
|
4 |
Bland illvilliga & vänliga vinklar : En kvantitativ studie av Svenska Dagbladets, Expressens och Aftonbladets valbevakning runt det svenska riksdagsvalet 2010Westin, Sanna, Liljefors Soffel, Jenny January 2010 (has links)
Syftet med denna kandidatuppsats var att belysa eventuell partiskhet i svenska mediers valbevakning inför riksdagsvalet 2010. Då det är fullt legitimt för tidningarna att vara partiska i sitt eget opinionsmaterial valde vi att lägga fokus på dess nyhetssidor. Vi ville undersöka om misstanken om en påstådd "Mosa-Mona-kampanjen" stämde; om partiska nyheter, med tillhörande bilder, seglade under falsk flagg. De teorier vi jobbat utifrån har varit Maxwell McCombs dagordningsteori, medielogiken, samt Jesper Strömbäcks tolkning av gestaltningsteorin. För att göra undersökningen genomförbar begränsades undersökningsperioden till den 10-19 september 2010, och materialet till tre tidningar: Aftonbladet, Expressen och Svenska Dagbladet. För att skapa en empiriskt förankrad bild av hur statsministerkandidater porträtteras i media, gjorde vi även en mindre jämförande studie med fokus på moderatledaren Bo Lundgren från riksdagsvalet 2002. Metoden var genomgående kvantitativ innehållsanalys. Den totala mängden analyserade texter uppgick till 429 (378 för 2010 och 51 för 2002). Vår slutsats är att partisk bevakning på nyhetsplats förekommer, både i bild och i text, i samtliga undersöka medier. Utöver det är den partiska bevakningen ofta, men inte alltid, i linje med tidningens egna politiska färg. Vi har även varit medvetna om att partisk bevakning inte nödvändigtvis reflekterar skribentens egna åsikter, utan att man också måste ta hänsyn till hur verkligheten ser ut. Detta inkluderas dock ej i vår undersökning.
|
5 |
Apple sätter agendan : En studie av Iphone 4S genomslag i den svenska storstadspressenTarre, Kenneth, Sundberg, Joakim January 2012 (has links)
I denna studie undersöks i vilken utsträckning som teknikföretaget Apple syns i storstadspressen. För att göra detta har produkten Iphone 4S och konkurrenten Samsungs produkt Samsung Galaxy S II valts ut, eftersom båda lanserats samma år och riktar sig till samma målgrupp, i egenskap av att båda är så kallade “smartphones” med fingerstyrning och i övrigt likvärdiga funktioner.De storstadstidningar som undersökts är DN, SvD, Expressen, Aftonbladet, Göteborgs-Posten, Metro och Dagens Industri, eftersom de är de största tidningarna inom den svenska storstadspressen. Med hjälp av en kvantitativ undersökning har mängden artiklar som publicerades för vardera produkten under fyra veckor i samband med deras respektive lanseringar på den svenska marknaden undersökts. Resultatet visar att Iphone 4S förekom i betydligt större utsträckning än Galaxy S II.Vidare undersöks hur texterna i storstadspressen förhåller sig till Pressens samarbetsnämnds spelregler, det vill säga kriterier för vad som kan anses vara textreklam. Resultaten visar att flera av texterna bryter mot kriterierna i spelreglerna och passerar gränsen för vad som kan anses vara opartisk journalistik. I undersökningens slutsats ställs resultaten mot tre teorier: dagordningsteorin, innovationsteorin samt Gartners hypekurva.När resultaten granskats utifrån genre på artiklarna så kan det noteras att merparten av de fällda artiklarna var antingen notiser eller krönikor. Vanliga nyhetsartiklar förhöll sig oftast till spelreglerna.
|
6 |
“Allt vi gjorde på gympan handlade om att vara bäst" : En diskursanalytisk studie av storstadspressens framställningar av skolämnet idrott och hälsa / “Everything we did in PE was about being the best” : A discourse analytical study of the metropolitan press representations of physical educationEkdahl, Mattias, Lundell, Philip January 2017 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur kroppsövningsämnet framställs i storstadspressunder perioden 1 juli 2015 - 30 juni 2016. För att uppfylla studiens syfte utgick vi frånföljande frågeställningar: 1) Vilka och vilken typ av formuleringar framställs i samband med kroppsövningsämnet i storstadspress hösten 2015 och våren 2016? 2) Vilka diskurser framträder ur dessa formuleringar och vilka kopplingar finns till tidigare identifierade ämnesdiskurser? 3) Vilka kopplingar kan identifieras mellan framställda diskurser och analyserade artiklar, med avseende till skribentens yrke, citerade/refererade personer, typ av artikel och kroppsövningsämnets benämning? Metodvalet i studien var diskursanalys. Källmaterialet inhämtades från en databas som samlar all svensk tryckt press. Insamlingen skedde genom användandet av sökord beståendes av olika benämningar på kroppsövningsämnet. Storstadspress är en kategorisering som innehåller tidningar med säte i Stockholm, Malmö och Göteborg. Insamlingen, urvalet och analysförfarandet strukturerades utifrån fem kategoriseringssteg. Studiens slutgiltiga urval var 63 artiklar. Diskursteorin kombineras med dagordningsteorin, vars utgångspunkt är att massmediernas dagordning speglar allmänhetens dagordning. Formuleringar framställda i samband med kroppsövningsämnet handlade bland annat omförebyggandet av sjukdomar, att andra skolämnen gynnas, att ämnet innehåller fysisk aktivitet och olika idrotter samt att ämnets utformning leder till mobbning och utanförskap. Utifrån formuleringarna identifierades fyra diskurser: Rörelse- och aktivitetsdiskursen (beståendes avfem underdiskurser), Exkluderingsdiskursen, Kost- och välbefinnandediskursen samt Säkerhetsdiskursen. Rörelse- och aktivitetsdiskursen är den mest återkommande och regelbundna diskursen. Idrott är den mest förekommande benämningen på ämnet. Slutsatserna i studien är att allmänheten prioriterar elevers rörelse och aktivitet som kroppsövningsämnets viktigaste uppdrag, att ämnet inte betraktas som ett kunskapsämne, att ämnets aktiviteter antas bestå av idrotter och andra tävlingsaktiviteter, att ämnet tillskrivs en kultur där maskulin norm råder, att tävlingsbetingade aktiviteter anses reproducera denna kultur, att ämnets aktivitet antas syfta till att stärka samhället. Det finns en diskrepans mellan allmänhetens föreställningar och ämnesplanernas syfte. / The aim of this study was to examine the metropolitan press representations of Physical education during the period 1 July 2015 - 30 June 2016. We raised the following questions, in order to fulfill the aim of the study: 1) Which – and what kind of terms are produced in connection with Physical education in the metropolitan press in the autumn of 2015 and the spring of 2016? 2) Which discourses emerges from these terms and which connections emerge in comparison to previously identified discourses? 3) What connections can be identified from the discourses and the analyzed articles, in regard to the author's profession, the quoted/referenced persons, the type of article and the designation of the school subject The chosen method of the study was discourse analysis. The source material was obtained from a database that gathers all printed press in Sweden. The collection was made through the use of keywords consisting of different designations for Physical education. Metropolitan Press is a categorization consisting of newspapers based in Stockholm, Malmo and Gothenburg. The collection, selection and analysis procedure was structured on the basis of five steps of categorization. The final selection of the study was 63 articles. The Discourse Theory was combined with the Agenda Setting Theory, whose starting point is that the agenda of the media reflects the agenda of the public. Terms produced in correlation with Physical education included among others the prevention of diseases, the benefit for other school subjects, the content of physical activity and sports in the subject and the content of bullying and exclusion caused by the setup of the subject. Based on these terms, four discourses could be identified: the Discourse of Movement and Activity (consisting of five sub-discourses), the Discourse of Exclusion, the Discourse of Diet and Wellbeing and the Discourse of Safety. The Discourse of Movement and Activity is the most frequent and regular discourse. Sports is the most common designation for Physical education. The conclusions of the study are the following: the public prioritize students' movement and physical activity as the most important mission of the subject, the subject is not considered to be an educational subject, the activity of the subject is assumed to consist of sports and other competitive activities, the subject is assumed to contribute to a culture in which masculine norm prevails, the competitive activities are considered to reproduce this culture, the activity of the subject is considered to aim for the strengthening of the society. There is a discrepancy between public interpretation and the purpose of the curriculums.
|
Page generated in 0.0795 seconds