1 |
Syskonplaceringens betydelse för locus of controlBanck, Nicklas, Eriksson, Adam January 2007 (has links)
Skillnader mellan förstfödda och senarefödda är ett vanligt undersökningsobjekt, där välkända stereotyper finns. Förstfödda anses vara mer målinriktade, konservativa, ansvarstagande och kravfyllda, medan senarefödda ofta påstås vara tvungna att bryta mönster och är därför mer rebelliska och öppna för nya erfarenheter. Syftet med föreliggande studie var att undersöka syskonplaceringens påverkan på sättet att attribuera orsakerna till händelser och prestationer. Rotters locus of control-skala användes i en Internetbaserad enkät, till vilken en öppen annonsering nyttjades. Studien använde en inomfamiljsdesign och begränsandes till att omfatta en traditionell kärnfamilj med biologiska föräldrar och enbart helsyskon. Hypotesen att förstfödda oftare än senarefödda styrs av inre locus of control kunde godtas. Resultatet visades i första hand gälla förstfödda män. Resultaten tros till största delen bero på föräldrarnas uppfostringsstil och olika ansvarsfördelning mellan syskon.
|
2 |
Mellanbarn och självkänslaSvensson, Rickard January 2010 (has links)
Jag har i den här uppsatsen analyserat Baba Jaga je snijela jajes (2008) hybridlika struktur genom att göra en postmodernistisk analys. Under uppsatsens gång har jag läst och tolkat vad olika teoretiker har skrivit om postmoderna begrepp; såsom hybriditetsbegreppet, det ontologiska tvivlet samt även med att definiera myten och fiktionen. Jag har genom citat och analys gjort en personlig tolkning och skildrat detta i analysen. I min uppsats har jag visat att romanen har en hybridliknande struktur genom häxan Baba Jaga som saknar egenskaper och genom myten som saknar kärna. Jag har även visat detta genom den lekfulla berättarstrukturen och genreblandningen. Detta tydliggörs framförallt genom karaktärena i romanen som alla saknar identiteskärnor samt genom att författaren hävdar att alla kvinnor kan vara potentiella Baba Jagor.
|
3 |
Syskonplacering, förändringsbenägenhet och konfliktbenägenhet på arbetsplatsenAmang, Joan January 2008 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka sambandet mellan syskonplacering med föränd-ringsbenägenhet och konfliktbenägenhet i arbetslivet. 214 arbetstagare från 8 olika arbetsplat-ser deltog i en enkätundersökning, varav 102 män och 112 kvinnor med en medelålder på 32,62 år (sd=10,64). Frågeställning och hypoteser konstruerades utifrån Sulloways (1996) teorier om syskonplacering. Man antar specifika nischer för att få föräldrarnas maximala uppmärksamhet i strävan för överlevnad och detta i sin tur påverkar formningen av vår per-sonlighet. Förutom demografiska frågor kombinerades två färdigkonstruerade enkäter (WCS och RTC) som var avsedda att mäta konfliktbenägenhet och förändringsbenägenhet. Resulta-tet visade signifikant samband mellan konfliktbenägenhet och förändringsbenägenhet, med andra ord ju mer konfliktbenägen man var desto mindre förändringsbenägen var man. Vidare samspelade syskonplacering med de beroende variablerna där det visade sig att endabarn hade signifikant högre konfliktbenägenhet och var mindre förändringsbenägna i denna studie. Ju senare man var född i syskonskaran desto mer konfliktbenägen var man på arbetsplatsen med undantag av yngstabarn som efterliknade äldstabarn. Vad gäller förändringsbenägenhet fanns det endast signifikant skillnad för mellanbarn det vill säga att mellanbarn var mer föränd-ringsbenägna på arbetet. Därmed fanns det stöd för Sulloways teori om syskonplacering och dess påverkan på personlighetsutveckling.
|
4 |
Effekten av syskonplacering på Health Locus of Control : En studie om syskonplacering och kön kan relateras med locus of control ur ett hälsoperspektivKarlsson, Jens, Walldén, Linus January 2012 (has links)
Studier har visat att det finns ett samband mellan syskonplacering och locus of control, medan andra studier inte funnit något samband. Syftet med denna studie är att undersöka relationen mellan syskonplacering, kön och locus of control ur ett hälsoperspektiv hos gymnasieelever i årskurs 3. I undersökningen deltog 147 gymnasielever ifrån fem skolor i Kronobergs län. Resultatet visade att kön och syskonplacering samvarierade med intern health locus of control (F= 3,01;p< 0,03; ES= 6,2) och att syskonplacering och kön tillsammans inte visade någon signifikant inverkan på extern health locus of control (F= 2,20;p=<0,09; ES= 4,6). Fyndet kan indikera att manliga mellanbarn i större utsträckning strävar efter en intern health locus of control än kvinnliga mellanbarn.Nyckelord: Syskonplacering, health locus of control, intern- och extern locus of control, kön.
|
5 |
Syskonplacering, förändringsbenägenhet och konfliktbenägenhet på arbetsplatsenAmang, Joan January 2008 (has links)
<p>Syftet med denna studie var att undersöka sambandet mellan syskonplacering med föränd-ringsbenägenhet och konfliktbenägenhet i arbetslivet. 214 arbetstagare från 8 olika arbetsplat-ser deltog i en enkätundersökning, varav 102 män och 112 kvinnor med en medelålder på 32,62 år (sd=10,64). Frågeställning och hypoteser konstruerades utifrån Sulloways (1996) teorier om syskonplacering. Man antar specifika nischer för att få föräldrarnas maximala uppmärksamhet i strävan för överlevnad och detta i sin tur påverkar formningen av vår per-sonlighet. Förutom demografiska frågor kombinerades två färdigkonstruerade enkäter (WCS och RTC) som var avsedda att mäta konfliktbenägenhet och förändringsbenägenhet. Resulta-tet visade signifikant samband mellan konfliktbenägenhet och förändringsbenägenhet, med andra ord ju mer konfliktbenägen man var desto mindre förändringsbenägen var man. Vidare samspelade syskonplacering med de beroende variablerna där det visade sig att endabarn hade signifikant högre konfliktbenägenhet och var mindre förändringsbenägna i denna studie. Ju senare man var född i syskonskaran desto mer konfliktbenägen var man på arbetsplatsen med undantag av yngstabarn som efterliknade äldstabarn. Vad gäller förändringsbenägenhet fanns det endast signifikant skillnad för mellanbarn det vill säga att mellanbarn var mer föränd-ringsbenägna på arbetet. Därmed fanns det stöd för Sulloways teori om syskonplacering och dess påverkan på personlighetsutveckling.</p>
|
6 |
Arbetskonflikt, syskonplacering och partnerstatusJohansson, Eva, Söderlund, Liselotte January 2008 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka om det fanns skillnader i konfliktbenägenhet på arbetet beroende på syskonplacering och partnerstatus. Deltagarna var till största delen tågresenärer med en medelålder på 39 år. N= 174. Instrumentet bestod av en enkät med en standardiserad del, NEO-PI-R, som mätte personlighetsegenskapen agreeableness samt en nykonstruerad del som mätte arbetskonflikt. Skalan har fått namnet work-conflict scale (WCS). Det visade sig att förstfödda hade en signifikant (p= 0.002) högre poäng på WCS än de yngre syskonen. Personer utan partnerrelation hade även de ett signifikant (p= 0.00) högre poäng på WCS. Det visade sig också att förstfödda var de som i störst utsträckning levde utan partnerrelation. Den personlighet som skapas i konkurrensen mellan syskon visar sig även ha betydelse i en arbetssituation och för personens partnerstatus.
|
7 |
Tillfredsställelse på arbetet och spänningssökande som en effekt av uppväxten? : Sambandet mellan arbetstillfredsställelse, syskonplacering och spänningssökandeWirblad, Hans, Karlsson, Daniel January 2009 (has links)
ABSTRACT The aim of this study was to examine the relationship between job satisfaction, birth order and sensation seeking. The sample consisted of 179 jobholders in four different organizations in southern Sweden, with an average age of 44 years (SD = 12,12). A questionnaire consisting of three parts was used to map out and measure the participants’ family background, birth order, job satisfaction and sensation seeking. The study showed no significant relationship between birth order and job satisfaction (p = 0,127). Furthermore, the study showed a significant relationship between sensation seeking and job satisfaction (p = 0,025). Finally the analyses showed that laterborns had a significantly higher score on the sensation seeking scale, used in the questionnaire, than firstborns (p = 0,015). The study concludes that sensation seeking is a significant factor when it comes to prediction of job satisfaction. / SAMMANFATTNING Syftet med denna studie var att undersöka huruvida det fanns ett samband mellan arbetstillfredsställelse och syskonplacering, med hänsyn taget till spänningssökande. Stickprovet bestod av 179 arbetstagare inom fyra organisationer i södra Sverige med en medelålder på 44 år (SD = 12,12). Instrumentet som användes för insamling av data bestod av en enkät med tre delar. Dessa delar kartlade och mätte deltagarnas familjebakgrund, syskonplacering, arbetstillfredsställelse och spänningssökande. Studien visade att det inte fanns något samband mellan syskonplacering och arbetstillfredsställelse (p = 0,127). Vidare visade studien att individer med ett högt mått av spänningssökande upplevde högre arbetstillfredsställelse än individer med ett lågt mått av spänningssökande (p = 0,025). Slutligen framkom det att yngrebarn hade ett högre mått av spänningssökande än individer med en annan placering i syskonskaran (p = 0,015). Spänningssökande är alltså av vikt när det kommer till tillfredsställelse på arbetet.
|
8 |
Finns det skillnader i känsla av sammanhang mellan personer på monotona och icke -monotona arbetsplatser med hänsyn tagen till syskonplacering?Stagova, Emine January 2009 (has links)
Abstract The aim of this study was to examine whether there are differences in Sense of Coherence between people in monotonous and non – monotonous jobs with regard to birth order. In this present study, 89 individuals from three different working organizations participated, of which 51 (57, 3 %) of them were men and 38 (42, 7 %) women. The results showed that in varying occupations, firstborn children showed a higher level of Sense of Coherence. In monotonus jobs, middle children prove to have the lowest level of Sence of Coherence. The results from this study also show that Sense of Coherence is associated with the individuals’ age and their experienced relationship with their parents during childhood. / Sammanfattning Syftet med den här studien var att undersöka om det finns skillnader i känsla av sammanhang mellan personer på monotona och icke – monotona arbeten med hänsyn tagen till syskonplacering. I den här studien deltog 89 personer från tre olika arbetsorganisationer i södra Sverige, varav 51 (57,3 %) av dem var män och 38 (42,7 %) kvinnor. Resultatet visade att i varierade arbeten har förstfödda barn högre nivåer av KASAM. I monotona arbeten uppvisar mellanbarn inneha den lägsta nivån av KASAM. Resultatet från denna studie visar även att KASAM är kopplad till individers ålder och upplevda relation till föräldrarna under barndomen.
|
9 |
Arbetskonflikt, syskonplacering och partnerstatusJohansson, Eva, Söderlund, Liselotte January 2008 (has links)
<p>Syftet med denna studie var att undersöka om det fanns skillnader i konfliktbenägenhet på arbetet beroende på syskonplacering och partnerstatus. Deltagarna var till största delen tågresenärer med en medelålder på 39 år. N= 174. Instrumentet bestod av en enkät med en standardiserad del, NEO-PI-R, som mätte personlighetsegenskapen agreeableness samt en nykonstruerad del som mätte arbetskonflikt. Skalan har fått namnet work-conflict scale (WCS). Det visade sig att förstfödda hade en signifikant (p= 0.002) högre poäng på WCS än de yngre syskonen. Personer utan partnerrelation hade även de ett signifikant (p= 0.00) högre poäng på WCS. Det visade sig också att förstfödda var de som i störst utsträckning levde utan partnerrelation. Den personlighet som skapas i konkurrensen mellan syskon visar sig även ha betydelse i en arbetssituation och för personens partnerstatus.</p>
|
10 |
Tillfredsställelse på arbetet och spänningssökande som en effekt av uppväxten? : Sambandet mellan arbetstillfredsställelse, syskonplacering och spänningssökandeWirblad, Hans, Karlsson, Daniel January 2009 (has links)
<p>ABSTRACT</p><p>The aim of this study was to examine the relationship between job satisfaction, birth order and sensation seeking. The sample consisted of 179 jobholders in four different organizations in southern Sweden, with an average age of 44 years (SD = 12,12). A questionnaire consisting of three parts was used to map out and measure the participants’ family background, birth order, job satisfaction and sensation seeking. The study showed no significant relationship between birth order and job satisfaction (p = 0,127). Furthermore, the study showed a significant relationship between sensation seeking and job satisfaction (p = 0,025). Finally the analyses showed that laterborns had a significantly higher score on the sensation seeking scale, used in the questionnaire, than firstborns (p = 0,015). The study concludes that sensation seeking is a significant factor when it comes to prediction of job satisfaction.</p> / <p>SAMMANFATTNING</p><p>Syftet med denna studie var att undersöka huruvida det fanns ett samband mellan arbetstillfredsställelse och syskonplacering, med hänsyn taget till spänningssökande. Stickprovet bestod av 179 arbetstagare inom fyra organisationer i södra Sverige med en medelålder på 44 år (SD = 12,12). Instrumentet som användes för insamling av data bestod av en enkät med tre delar. Dessa delar kartlade och mätte deltagarnas familjebakgrund, syskonplacering, arbetstillfredsställelse och spänningssökande. Studien visade att det inte fanns något samband mellan syskonplacering och arbetstillfredsställelse (p = 0,127). Vidare visade studien att individer med ett högt mått av spänningssökande upplevde högre arbetstillfredsställelse än individer med ett lågt mått av spänningssökande (p = 0,025). Slutligen framkom det att yngrebarn hade ett högre mått av spänningssökande än individer med en annan placering i syskonskaran (p = 0,015). Spänningssökande är alltså av vikt när det kommer till tillfredsställelse på arbetet.</p>
|
Page generated in 0.0865 seconds