1 |
SJUKSKÖTERSKANS VÅRD AV PATIENTER MED PERIFER VENKANYL : Systematiserade vårdhandlingar kan förebygga att komplikationer uppstår / NURSES CARE OF PATIENTS WITH PERIPHERAL INTRAVENOUS CANNULA : Nurses systematical handling can prevent arising complications.Bergman, Ida, Gustafsson, Jenny January 2003 (has links)
SAMMANFATTNING En av sjuksköterskans dagliga omvårdnadsåtgärder är att lägga in och ansvara för patientens omvårdnad i samband med perifer venkanyl. Studiens syfte har varit att undersöka hur handläggningen och bristerna beskrivs i samband med att patienten erhåller en perifer venkanyl, samt att ge ett förslag hur vårdprocessen som modell kan motverka brister i den kliniska handläggningen av perifer venkanyl. Undersökningen har genomförts som en litteraturstudie där resultatet grundar sig på vetenskapliga artiklar och två böcker inom området. En kombination av Eriksson och Atkinson & Murrays vårdprocessmodeller har använts som utgångspunkt i studien. Deras modeller bygger på fyra faser och kan tillämpas i alla vård situationer. Resultatet visade på flera brister i den kliniska handläggningen av perifer venkanyl. Vid handläggning av venkanyler var 52 procent otillfredsställande. När sjuksköterskan har genomfört de fyra faserna bör patienten ha uppnått slutmålet; optimal hälsa. Vårdpersonalen måste besitta kunskaper om vad som påverkar uppkomsten av komplikationer hos patienten med perifer venkanyl.
|
2 |
Faktorer som inverkar på patientens delaktighet i vårdprocessen : -en intervjustudie med fem yrkesverksamma sjuksköterskorNilsson, Therese, Svensson, Sandra January 2008 (has links)
Det visades att patienter som är delaktiga i sin vård också har möjlighet att påverka sin situation. Studier belyste vikten att sjuksköterskan ger patienten möjlighet att vara delaktig i sin vårdprocess. När sjuksköterskan gav patienten otillräcklig eller dåligt anpassad information blev individens möjlighet att vara delaktig försämrad. Syftet med studien var att belysa faktorer som sjuksköterskan anser inverkar på patientens delaktighet i vårdprocessen. Studien var en kvalitativ intervjustudie med fem sjuksköterskor. I resultatet framkom att flera faktorer hade stor inverkan på patientens delaktighet i vårdprocessen. Ur dessa faktorer växte fem kategorier fram, vilka var; patientens situation, patientens kommunikationsförmåga, patientens förhållningssätt och egenskaper, sjuksköterskans dialog med patienten samt sjuksköterskans förhållningssätt och egenskaper. En slutsats av resultatet var att patienter med kommunikationsproblem får mindre möjlighet att vara delaktiga i vårdprocessen. Denna studie ger sjuksköterskor möjlighet att förvärva djupare kunskap om faktorer som inverkar på patientens delaktighet i sin vård.
|
3 |
Faktorer som inverkar på patientens delaktighet i vårdprocessen : -en intervjustudie med fem yrkesverksamma sjuksköterskorNilsson, Therese, Svensson, Sandra January 2008 (has links)
<p>Det visades att patienter som är delaktiga i sin vård också har möjlighet att påverka sin situation. Studier belyste vikten att sjuksköterskan ger patienten möjlighet att vara delaktig i sin vårdprocess. När sjuksköterskan gav patienten otillräcklig eller dåligt anpassad information blev individens möjlighet att vara delaktig försämrad. Syftet med studien var att belysa faktorer som sjuksköterskan anser inverkar på patientens delaktighet i vårdprocessen. Studien var en kvalitativ intervjustudie med fem sjuksköterskor. I resultatet framkom att flera faktorer hade stor inverkan på patientens delaktighet i vårdprocessen. Ur dessa faktorer växte fem kategorier fram, vilka var; patientens situation, patientens kommunikationsförmåga, patientens förhållningssätt och egenskaper, sjuksköterskans dialog med patienten samt sjuksköterskans förhållningssätt och egenskaper. En slutsats av resultatet var att patienter med kommunikationsproblem får mindre möjlighet att vara delaktiga i vårdprocessen. Denna studie ger sjuksköterskor möjlighet att förvärva djupare kunskap om faktorer som inverkar på patientens delaktighet i sin vård.</p>
|
4 |
"Prio 1 Svårt sjukt barn" - sjuksköterskans skräck? : En kvalitativ intervjustudie / "Priority 1 Critical ill child" : – the nurses fear?Björk, Anna, Gustafsson, Frida January 2021 (has links)
Bakgrund: Ambulanssjukvård innebär utförande av avancerade och omedelbara vårdåtgärder till patienter som är sjuka eller skadade och befinner sig utanför sjukvårdsinrättningar. Sjuksköterskan möter patienter i alla åldrar och har ett stort ansvar i den prehospitala vårdprocessen, från när larmet inkommer tills att patienten lämnas. Barn är dock en sällsynt patientgrupp inom ambulanssjukvården och tidigare forskning visar att sjuksköterskor upplever en rad olika utmaningar kring prehospital vård av barn. Motiv: Tidigare forskning kring ämnet börjar bli daterad och enligt vår kännedom har sjuksköterskors upplevelser av att vårda barn utifrån den prehospitala vårdprocessen inte studerats. Genom att identifiera upplevelserna i de olika faserna kan åtgärder sättas in för att öka tryggheten. Syfte: Syfte med studien var att belysa sjuksköterskors upplevelse av att vårda barn prehospitalt utifrån den prehospitala vårdprocessen. Metod: Individuella semistrukturerade intervjuer genomfördes med sjuksköterskor som jobbade inom ambulanssjukvården (n=8). Datan analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultat: I resultatet identifierades sju olika kategorier: Möter sjuka barn för sällan för att det ska kännas tryggt; En plan, behandlingsriktlinjer och kollegor skapar både trygghet och osäkerhet; Utmaningen med barnlarm är spännande och ökar fokus; Möta patientens och anhörigas känslor väcker egna känslor; Undersökning, bedömning och behandling präglas av rädsla för att göra fel; Transporten innebär svårigheter och osäkerhet men även en känsla av kontroll samt Behov av stöd i efterförloppet. Konklusion: Resultatet visar att sjuksköterskorna i ambulansen upplever utmaningar, men även möjligheter, i den prehospitala vårdprocessens alla faser. För att patienter ska vårdas utifrån samma förutsättningar bör sjuksköterskan arbeta efter den prehospitala vårdprocessen. Det kan tolkas att det finns en avsaknad av kontroll och stöd i förhållande till det krav som ställs på sjuksköterskorna. Kontroll och stöd antas kunna öka med kunskap och erfarenhet samt strukturerat stöd i efterförloppet.
|
5 |
Sjuksköterskans perspektiv på att använda NEWS2 på vårdavdelning : En enkätstudieEliasson, Sofia, Abdollahzadeh, Shiva January 2021 (has links)
Bakgrund: NEWS2 är en bedömningsskala som används för att identifiera tidiga tecken på en försämrad patient. Det har tidigare gjorts studier där patientsäkerheten har setts öka med hjälp av NEWS2. Det framkommer dock inte tydligt i tidigare forskning hur vårdpersonalen ställer sig till bedömningsskalan. Därför har vi valt att undersöka sjuksköterskans perspektiv på användningen av NEWS2. Syfte: Att undersöka sjuksköterskans perspektiv på att använda bedömningsskalan NEWS2 på vårdavdelning. Metod: En kvantitativ enkätstudie där urvalet bestod av 124 legitimerade sjuksköterskor från fem olika vårdavdelningar på länssjukhuset i Kalmar. Resultat: Totalt 59 sjuksköterskor (svarsfrekvens 48%) besvarade enkäten. NEWS2 tillför trygghet i sjuksköterskans bedömning av patienten, som ett komplement till den kliniska blicken. Det finns en komplexitet i hur riktlinjerna för NEWS2 följs relaterat till de patienter som har ett högt NEWS2-värde i sitt habitualtillstånd. Det framkommer en signifikant skillnad i hur sjuksköterskor med längre yrkeserfarenhet (>10 år) mäter de vitala parametrar som ingår i NEWS2 jämfört med de som arbetat i mindre än 10 år. Slutsats: NEWS2 bidrar till ökad patientsäkerhet ur ett sjuksköterskeperspektiv. Det finns dock förbättringspotential gällande hur sjuksköterskan använder sig av åtgärdsskalan i NEWS2. Riktlinjerna borde tydliggöras eller anpassas för att NEWS2 ska fungera optimalt på alla vårdavdelningar.
|
6 |
En utvecklingspotential : NANDA OCH VIPS i sjuksköterskans omvårdnadsdokumentationHartmann, Helena, Lidman, Marie Louise January 2013 (has links)
Caritasmotivet är kärnan i den vårdvetenskapliga värdegrunden. Det innebär att motivet för vårdandet är medmänsklig kärlek, medlidande och barmhärtighet. God vård utgår från ett genuint intresse att lindra patientens lidande och värna om dennes värdighet. Vårdandet är mer än vårdåtgärder och behandling. Det finns en efterfrågan av att kunna mäta och utveckla kvaliteten på omvårdnaden. Sjuksköterskors omvårdnadsarbete ska vara möjligt att se, följa och utvärdera. Ett sätt att synliggöra omvårdnaden är genom dokumentation. Hur påverkas sjuksköterskors dokumentation genom utbildning i eller implementering av dokumentationsmodellerna NANDA (North American Nursing Diagnostic Association) och VIPS (välbefinnande, integritet, prevention, säkerhet)?Syfte: Att belysa hur sjuksköterskornas dokumentation påverkas genom utbildning och implementering av dokumentationsmodellerna NANDA och VIPS. Studien är en litteraturöversikt och innehåller 9 kvantitativa artiklar. Resultatet visar att användningen av dokumentationsmodellerna NANDA och VIPS ger en tydligare omvårdnadsdokumentation och en mer synlig vårdprocess. Nackdelar som framkommer i studien är att dokumentationen tar mycket tid och att strukturen är svår att lära sig. Studierna visar att en väl genomtänkt implementering av dokumentationsmodellerna skapar förutsättningar för god följsamhet, ökad kunskap, samt stöd för att kunna bemästra dokumentationsmodellerna på ett tillfredsställande sätt. Implementeringen är viktig för att påverka inställningen till dokumentationen både hos sjuksköterskor, övrig personal samt hos chefen. Caritasmotivets psykologiska dimensioner är svåra att fånga in i en kvantitativ studie om dokumentationsmodeller. Till det behövs en annan typ av studier. Däremot går den att se i de vårdhandlingar och vårdresultat som finns beskrivna i omvårdnadsdokumentationen. / Program: Fristående kurs
|
7 |
Anestesisjuksköterskors erfarenhet av det preoperativa samtalet med den icke svensktalande patienten : En intervjustudieHagdahl, Björn, Svensson, Björn January 2014 (has links)
Sverige är ett land med människor från många olika kulturer och många har ett annat modersmål än svenska. När dessa människor blir sjuka ställer det särskilda krav på sjukvården. I det preoperativa samtalet ska anestesisjuksköterskan ge patienten möjlighet att berätta sin historia och samtidigt samla in data för att kunna planera och utföra säker vård. Språkbarriärer försvårar det preoperativa samtalet. Syftet med denna studie är att beskriva hur anestesisjuksköterskor erfar det preoperativa samtalet med den icke svensktalande patienten. Metoden som använts var kvalitativ intervjustudie med innehållsanalys. Åtta anestesisjuksköterskor intervjuades. I resultatet framkom det övergripande temat; För patientens skull tar anestesisjuksköterskan kontroll. Anestesisjuksköterskorna upplevde att det var en utmaning att ge trygghet och få patienten delaktig. Det var viktigt att komma väl förberedd till det preoperativa samtalet och det var viktigt att patienten var väl förberedd redan innan det preoperativa samtalet. För anestesisjuksköterskorna var det viktigt att vara medveten om de risker som kunde finnas då språket blev ett hinder för informationsutbyte. Det var viktigt att kunna anpassa sig till den situationen och det kunde de göra genom att använda tolk och kroppsspråk. Anestesisjuksköterskorna lade stort ansvar på sig själva att lösa situationen och mindre ansvar på verksamheten. Verksamheten har dock ett ansvar för att skapa förutsättningar för ett välfungerande preoperativt samtal. Det preoperativa samtalet bör ske en god tid innan operationen, med professionell tolk på plats. Då kan patienten bli väl förberedd. Genom införande av den perioperativa vårdprocessen, goda rutiner och den individuella skickligheten hos anestesisjuksköterskan kan säker vård ges. / Program: Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot anestesisjukvård
|
8 |
Patientens upplevelse av mötet anestesisjuksköterskan med fokus på preoperativ information : en paradox: En intervjustudieGutierrez, Rodrigo, Nygren, Kristoffer January 2014 (has links)
Varje dag opereras tusentals patienter i Sverige. Många av dessa sövs ner för att deras kroppar ska klara av den påfrestning som operationen innebär. Anestesisjuksköterskan är med från det att patienten anländer till operationssalen tills patienten lämnas på uppvakningsavdelningen. Inför anestesin sker ett preoperativt samtal som är ett informationsutbyte mellan anestesisjuksköterskan och patienten. Det är ett kort möte där anestesisjuksköterskan måste inhämta nödvändig information om patienten och samtidigt göra sitt bästa för att patienten ska vara väl förberedd inför anestesin och kunna somna utan frågor och funderingar. Syftet med studien är att undersöka patientens upplevelse av mötet med anestesisjuksköterskan i det preoperativa samtalet med fokus på information. Metoden som användes var en kvalitativ intervjustudie med innehållsanalys. Elva patienter intervjuades och i resultatet framkom tre huvudkategorier: Preoperativ information, Anestesisjuksköterskans vårdande hållning och Sress och oro. Patienterna var generellt nöjda med mötet med anestesisjuksköterskan som steg för steg leder dem mot anestesiinduktionen. Det var betydelsefullt för patienterna att känna att de kunde lite på anestesisjuksköteskans professionalitet och kompetens samt hur anestesisjuksköterskan använde sig av humor på ett sätt som upplevdes betryggande. Patienterna berättade även om den stress och oro de kände inför anestesin och hur denna ibland kunde ta överstyr, så att det blev ett hinder att ta till sig informationen som anestesisjuksköterskan gav. Även mycket personal inne på operationssalen kunde ibland leda till stress. Paradoxalt nog vill vissa patienter ha mer information, medan andra vill ha mindre vilket påvisar svårigheterna för anestesisjuksköterskan. / Program: Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot anestesisjukvård
|
9 |
Patientens välbefinnande i den perioperativa vårdprocessen : en litteraturstudie om preoperativ kolhydratsuppladdningJansson, Ylva, Kjellberg, Johan January 2010 (has links)
Att patienten skall fasta inför anestesi har varit rutin sedan anestesins barndom. Studier av patienters nutrition inför ett kirurgiskt ingrepp har visat att fastan inte får kroppen i den mest optimala metaboliska fasen inför operationsingreppet. En kolhydratsberikad dryck har tagits fram och införts som en av de preoperativa förberedelserna. Detta för att få patienten i rätt metabolisk fas när operationen startar och sedan underlätta det postoperativa förloppet för patienten. Syftet med litteraturstudien är att undersöka om, och i så fall hur den perorala preoperativa kolhydratsuppladdningen påverkar patientens välbefinnande under den perioperativa vårdprocessen. Metoden var en litteraturstudie som baserades på kvantitativa, vetenskapliga, empiriska studier. Litteratursökningen gjordes både manuellt och i databaserna Cinahl, Medline, Pubmed och Academic Search Elite. Analysen av artiklarna är gjord efter Polit och Becks (2004) modell och resultatet presenteras i tre övergripande teman. Den kolhydratsberikade drycken motverkade insulinresistensen postoperativt och patienterna upplevde mindre törst preoperativt, men resultatet i studierna kring den preoperativa kolhydratsuppladdningens påverkan på patientens välbefinnande i övrigt under den perioperativa vårdprocessen var motsägelsefulla. Denna litteraturstudie visar på avsaknaden av studier kring patientens upplevelser av den preoperativa kolhydratsuppladdningen. / Program: Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot anestesisjukvård
|
10 |
Intranät : ett stöd för sjuksköterskans och undersköterskans arbeteKjernald, Susanne January 2001 (has links)
<p>Inom hälso- och sjukvård hanteras dagligen stora mängder information, patientrelaterad och av generell karaktär, som effektivt ska stödja verksamhetens huvudprocess, vårdprocessen. Då vårdprocessens minsta beståndsdel är vårdpersonalens arbetsuppgifter måste ett datorstöd effektivt stödja deras arbete.</p><p>Detta arbete har studerat om spridning av generell information via ett intranät kan förenkla och effektivisera användning och åtkomst av information på en vårdavdelning ur sjuksköterskans och undersköterskans perspektiv. Arbetet har bestått av en fältstudie på en vårdavdelning samt en enkätundersökning riktad till sjuksköterskor och undersköterskor på elva vårdavdelningar inom Skaraborgs Sjukhus. Detta har resulterat i ett förslag på en intranätbaserad datorstödsarkitektur för generell informationshantering på en vårdavdelning. Arkitekturen beskriver informationsinnehåll, fysisk arkitektur och gränssnitt.</p><p>Resultatet visar att ett intranät är en möjlighet till förenklad och effektiviserad informationshantering om vissa faktorer uppfylls såsom att personalen får utbildning, datorstödet är lätt att använda, informationsinnehållet utformas av personalen samt ett tillräckligt antal datorer finns tillgängliga där de behövs.</p>
|
Page generated in 0.1346 seconds