Spelling suggestions: "subject:"öppna förskolan""
1 |
På upptäcktsfärd i öppna förskolan : en institution som väcker frågorFrank, Catharina January 2007 (has links)
<p>Denna uppsats handlar om öppna förskolan, en verksamhet för barn och föräldrar som vissa kommuner väljer att tillhandahålla. Trots att verksamheten funnits drygt 30 år, är den sparsamt utforskad. Uppsatsarbetet har därför inriktats mot ett explorativt sökande efter olika föreställningar om öppna förskolan. Föreställningarna har på formuleringsarenan eftersökts i tryckta källor, och på realiseringsarenan genom en etnografiskt inspirerad fältstudie i två öppna förskolor. Syftet har varit att uppnå förståelse för arenornas föreställningar om öppna förskolan och hur dessa föreställningar förhåller sig till varandra. Uppsatsens teoretiska inramning utgörs av Bergers och Luckmanns teori om den sociala konstruktionen av verkligheten. Det har medfört att uppsatsen även innehåller en skildring av författarens kunskapskonstruerande. Sökandet efter föreställningar resulterade i ett möte mellan olika vardagskunskaper: Den för givet tagna kunskap som omger öppna förskolan på formuleringsarenan sätter ramar för realiseringsarenans verksamhet. Formuleringsarenans kunskap är inriktad mot bristande föräldraskap och omfattar inte behoven hos ett kompetent och resursstarkt föräldraskap. Fältstudien på realiseringsarenan visade att även de kompetenta och resursstarka föräldrarna hör till öppna förskolans besökare. Genom studien har några behov framkommit som denna föräldragrupp uttrycker. Att se bortom den traderade kunskapen om öppna förskolan är en viktig utgångspunkt för vidare utforskning, utveckling och värdering av verksamheten. Nyckelord Öppen förskola, föräldraskap, kunskapssociologi, etnografi, föreställningar, vardagskunskap.</p><p>This essay is about the open preschool, an activity for children and parents that certain municipalities choose to supply. Despite that the activity has existed more than 30 years, it has been the object of only few studies. Therefore the essay is focused on an explorative search for different conceptions of the open preschool. On the arena of formulation the conceptions of the open preschool were sought after in printed sources. On the arena of implementation the conceptions were sought after through an ethnographically inspired field study in two open preschools. The aim of the essay has been to attain understanding of the various conceptions of the open preschool on the different arenas and to understand how these conceptions relate to each other. The theoretical framing of the essay is the theory of Berger and Luckmann on the social construction of reality. Therefore the essay also contains an account of the author's own construction of knowledge. The search for conceptions resulted in a meeting between different knowledges about everyday life. A presupposed knowledge about the open preschool on the arena of formulation sets the frame for the activities on the arena of implementation. The knowledge about the open preschool on the arena of formulation is focused on the insufficient parenthood and excludes the needs of the competent and strong on parenthood. The field study on the arena of implementation showed that competent and resourceful parents also visit the open preschool. This study has shown some of the needs of this parental group. To see beyond the traditional and presupposed knowledge about the open preschool is an important starting point for further exploration, development and estimation of the activity. Key words: Open preschool, parenthood, sociology of knowledge, ethnography, conceptions, knowledge in everyday life.</p>
|
2 |
På upptäcktsfärd i öppna förskolan : en institution som väcker frågorFrank, Catharina January 2007 (has links)
Denna uppsats handlar om öppna förskolan, en verksamhet för barn och föräldrar som vissa kommuner väljer att tillhandahålla. Trots att verksamheten funnits drygt 30 år, är den sparsamt utforskad. Uppsatsarbetet har därför inriktats mot ett explorativt sökande efter olika föreställningar om öppna förskolan. Föreställningarna har på formuleringsarenan eftersökts i tryckta källor, och på realiseringsarenan genom en etnografiskt inspirerad fältstudie i två öppna förskolor. Syftet har varit att uppnå förståelse för arenornas föreställningar om öppna förskolan och hur dessa föreställningar förhåller sig till varandra. Uppsatsens teoretiska inramning utgörs av Bergers och Luckmanns teori om den sociala konstruktionen av verkligheten. Det har medfört att uppsatsen även innehåller en skildring av författarens kunskapskonstruerande. Sökandet efter föreställningar resulterade i ett möte mellan olika vardagskunskaper: Den för givet tagna kunskap som omger öppna förskolan på formuleringsarenan sätter ramar för realiseringsarenans verksamhet. Formuleringsarenans kunskap är inriktad mot bristande föräldraskap och omfattar inte behoven hos ett kompetent och resursstarkt föräldraskap. Fältstudien på realiseringsarenan visade att även de kompetenta och resursstarka föräldrarna hör till öppna förskolans besökare. Genom studien har några behov framkommit som denna föräldragrupp uttrycker. Att se bortom den traderade kunskapen om öppna förskolan är en viktig utgångspunkt för vidare utforskning, utveckling och värdering av verksamheten. Nyckelord Öppen förskola, föräldraskap, kunskapssociologi, etnografi, föreställningar, vardagskunskap. This essay is about the open preschool, an activity for children and parents that certain municipalities choose to supply. Despite that the activity has existed more than 30 years, it has been the object of only few studies. Therefore the essay is focused on an explorative search for different conceptions of the open preschool. On the arena of formulation the conceptions of the open preschool were sought after in printed sources. On the arena of implementation the conceptions were sought after through an ethnographically inspired field study in two open preschools. The aim of the essay has been to attain understanding of the various conceptions of the open preschool on the different arenas and to understand how these conceptions relate to each other. The theoretical framing of the essay is the theory of Berger and Luckmann on the social construction of reality. Therefore the essay also contains an account of the author's own construction of knowledge. The search for conceptions resulted in a meeting between different knowledges about everyday life. A presupposed knowledge about the open preschool on the arena of formulation sets the frame for the activities on the arena of implementation. The knowledge about the open preschool on the arena of formulation is focused on the insufficient parenthood and excludes the needs of the competent and strong on parenthood. The field study on the arena of implementation showed that competent and resourceful parents also visit the open preschool. This study has shown some of the needs of this parental group. To see beyond the traditional and presupposed knowledge about the open preschool is an important starting point for further exploration, development and estimation of the activity. Key words: Open preschool, parenthood, sociology of knowledge, ethnography, conceptions, knowledge in everyday life.
|
3 |
Arbetslösa småbarnsföräldrars psykiska hälsa och öppna förskolans betydelse för denLöfgren, Sofia January 2010 (has links)
<p>Arbetslöshet är ett omfattande ämne med fokus på psykisk hälsa på grund av försämrad ekonomi. Psykisk ohälsa är ett svårdefinierat begrepp som bland annat innefattar sömnsvårigheter, ängslan och ångest. Under perioden 2004 till 2005 rapporterade arbetslösa individer i Sverige psykisk ohälsa i större utsträckning än arbetande individer. Att vara arbetslös och förälder till barn i förskoleåldern kan vara påfrestande. Studier som undersökt förskolans betydelse för arbetslösa föräldrar har påvisat positiva upplevelser av förskolan under självupplevd psykisk ohälsa.</p><p>Syftet med denna studie var att undersöka arbetslösa småbarnsföräldrars psykiska hälsa och deras upplevelser av hur öppna förskolan i Västerås påverkar den. Studiens metod var kvalitativ och totalt intervjuades fem föräldrar genom halvstrukturerad intervjuform. Intervjuerna analyserades genom innehållsanalys och studien visade att förändringen från arbete till arbetslöshet påverkade föräldrarnas psykiska hälsa negativt på grund av försämrad ekonomi. Barnen var en skyddande faktor för föräldrarnas psykiska hälsa trots den försämrade ekonomin. Föräldrarnas självkänsla försämrades under arbetslöshet och öppna förskolans betydelse upplevdes endast positiv, mestadels tack vare stödjande personal. Mer forskning om ämnet arbetslösa småbarnsföräldrars psykiska hälsa och öppna förskolans betydelse för dem är av stor vikt.</p> / <p>Unemployment is a huge subject with a focus on the change in mental health caused by a worsened economic situation. Poor mental health is a complex concept to define, for instance it include insomnia, nervousness and anxiety. During the period 2004 to 2005 it were reported that the amount of unemployed individuals in Sweden with poor mental health were greater than the amount of employed individuals with poor mental health. Being unemployed and the parent of a preschool child can be stressful. Studies that examined the importance of preschool for unemployed parents with poor mental health have shown positive experiences.</p><p>The aim of this study was to examine unemployed parents’ mental health and the open preschools impact on it. This study focus on parents with small children. The method of this study was qualitative and a total of five parents were interviewed by a semi-structured interview form. The interviews were analyzed with content analysis and the study showed that unemployed individuals got worse mental health caused by a worsened economic situation. In the worsened economic situation the children had a good impact on the parent’s mental health. The parents self-esteem was decreased during unemployment but the open preschool helped, most because the helpful personnel. More research on the subject of unemployed parents’ mental health and the impact of open preschool is of great importance.</p>
|
4 |
Barndom och föräldraskap under belägring i asylprocessen : En fallstudie om pedagogers och asylsökande föräldrars upplevelser och erfarenheter av öppna förskolans inkluderingsarbeteJernström, Åsa January 2018 (has links)
Mitt syfte med denna studie var att utveckla kunskap om de undersökta öppna förskolornas riktade och pedagogiska arbete med inkludering av asylsökande barnfamiljer. Studien är kvalitativ och empiri har samlats in i en kommun som tagit emot en stor mängd asylsökande, utifrån sin befolkningsmängd. Semistrukturerade intervjuer har utförts med nio pedagoger och tre föräldrar. Resultatet visar att de undersökta öppna förskolorna är öppna för alla, men riktade och uppsökande mot asylsökande barnfamiljer med barn 0-6 år. Tack vare aviseringar från Migrationsverket kan pedagogerna göra hembesök för att skapa en första kontakt mellan asylsökande barnfamiljer och verksamheten, vilket föräldrar har upplevt positivt. Föräldrar och deras barn vistas tillsammans i verksamheten för deras trygghets skull, vilket innebär att verksamheterna har ett familjeperspektiv på sitt inkluderingsarbete. En av slutsatserna som dras är att både pedagoger och föräldrar anser att det är en trygghet att familjer får träffa andra med liknande upplevelser av krig och flykt, för att bearbeta sina erfarenheter, samt att detta bidrar till att familjer inte känner utanförskap. Utöver ordinarie öppettid, 15 timmar i veckan, bjuds föräldrar in till föräldragrupper där bland annat samhällsinformation ges. Olika teman presenteras genom mycket bildstöd, filmer och korta texter, för att göra informationen lättillgänglig. Studien visar att föräldrarnas upplevelse av öppna förskolans inkluderingsarbete har gett dem en bra start för att komma in i det svenska samhället och att pedagoger och verksamheten har varit en trygg bas att utgå från.
|
5 |
Arbetslösa småbarnsföräldrars psykiska hälsa och öppna förskolans betydelse för denLöfgren, Sofia January 2010 (has links)
Arbetslöshet är ett omfattande ämne med fokus på psykisk hälsa på grund av försämrad ekonomi. Psykisk ohälsa är ett svårdefinierat begrepp som bland annat innefattar sömnsvårigheter, ängslan och ångest. Under perioden 2004 till 2005 rapporterade arbetslösa individer i Sverige psykisk ohälsa i större utsträckning än arbetande individer. Att vara arbetslös och förälder till barn i förskoleåldern kan vara påfrestande. Studier som undersökt förskolans betydelse för arbetslösa föräldrar har påvisat positiva upplevelser av förskolan under självupplevd psykisk ohälsa. Syftet med denna studie var att undersöka arbetslösa småbarnsföräldrars psykiska hälsa och deras upplevelser av hur öppna förskolan i Västerås påverkar den. Studiens metod var kvalitativ och totalt intervjuades fem föräldrar genom halvstrukturerad intervjuform. Intervjuerna analyserades genom innehållsanalys och studien visade att förändringen från arbete till arbetslöshet påverkade föräldrarnas psykiska hälsa negativt på grund av försämrad ekonomi. Barnen var en skyddande faktor för föräldrarnas psykiska hälsa trots den försämrade ekonomin. Föräldrarnas självkänsla försämrades under arbetslöshet och öppna förskolans betydelse upplevdes endast positiv, mestadels tack vare stödjande personal. Mer forskning om ämnet arbetslösa småbarnsföräldrars psykiska hälsa och öppna förskolans betydelse för dem är av stor vikt. / Unemployment is a huge subject with a focus on the change in mental health caused by a worsened economic situation. Poor mental health is a complex concept to define, for instance it include insomnia, nervousness and anxiety. During the period 2004 to 2005 it were reported that the amount of unemployed individuals in Sweden with poor mental health were greater than the amount of employed individuals with poor mental health. Being unemployed and the parent of a preschool child can be stressful. Studies that examined the importance of preschool for unemployed parents with poor mental health have shown positive experiences. The aim of this study was to examine unemployed parents’ mental health and the open preschools impact on it. This study focus on parents with small children. The method of this study was qualitative and a total of five parents were interviewed by a semi-structured interview form. The interviews were analyzed with content analysis and the study showed that unemployed individuals got worse mental health caused by a worsened economic situation. In the worsened economic situation the children had a good impact on the parent’s mental health. The parents self-esteem was decreased during unemployment but the open preschool helped, most because the helpful personnel. More research on the subject of unemployed parents’ mental health and the impact of open preschool is of great importance.
|
6 |
Pedagogens syn på sin roll och på lärandet på öppen förskola / The teacher view of their role and of learning in open preschoolHolmberg Legebro, Heidi January 2021 (has links)
Uppsatsens syfte och frågeställningar var att beskriva pedagogernas syn på sin roll och vilket lärande pedagogerna ser som viktigt att bidra till på den öppna förskolan, samt att diskutera pedagogernas syn i förhållande till den öppna förskolans kontext. Vilket lärande ser pedagogerna som viktigt att öppna förskolan bidrar till? Hur ser pedagogerna på sin roll på öppna förskolan? Har samverkan och kontext någon betydelse för hur pedagogerna ser på sin roll och lärandet på öppna förskolan? Åtta pedagoger på lika många öppna förskolor i mellansverige intervjuades och resultatet analyserades med en hermeneutisk ansats. Resultatet visar att pedagogerna ser sin roll som en förebild och lägger stor vikt vid att miljön är tillåtande och inbjudande för besökare. Det lärande som ses som viktigast att bidra till är föräldraskapande för förälder samt samspel och att förskoleförberedelse för barn. Även anknytning och språkutveckling lyftes fram som viktigt lärande för både föräldrar och barn. Samverkan av olika slag ses som positiv av pedagogerna och en närhet till olika aktörer underlättar för pedagogen. Vidare behöver samverkan vara förändringsbar utifrån föräldrar och barns behov.
|
7 |
En kvalitativ studie om upplevda möjligheter och begränsningar med hälsofrämjande öppen förskola : Ett uppdrag från Salutsatsningen i Västerbottens Läns Landsting / Possibilities and limits of health promotion in open pre-school : A comissionresearch from Salutsatsningen in Västerbotten County CouncilÖstlund, Kajsa January 2012 (has links)
Syftet med studien var att undersöka öppen förskola som arena för ett hälsofrämjande arbete. Fokus var på de möjligheter och begränsningar som personalen upplevde i sitt arbete utifrån det hälsoprogram som tillämpades av dem. Studien var ett uppdrag från Salutsatsningen vid Västerbottens läns landsting. Metoden var en kvalitativ ansats och fem intervjuer genomfördes med personal inom öppen förskola i Västerbottens län. Intervjuerna utgick från de kriterier som fungerade som riktlinjer för arbetet. De tre huvudområdena (kriterierna) var psykosocial hälsa, matvanor och fysisk aktivitet. Resultatet visade att personalen som intervjuades hade goda rutiner för det hälsofrämjande arbetet. De upplevde möjligheter att stödja föräldrarna i deras föräldraskap och främja hälsosamma budskap. De upplevda begränsningarna bestod främst av avsaknad av utrymme för matlagning samt fysiska aktiviteter. Samverkan med andra aktörer som Barnavårdcentralen, Mödrahälsovården, Socialtjänsten och Tandhälsan var även de avgörande för det hälsofrämjande arbetet. Slutsatsen var att det hälsofrämjande arbete som bedrivs i Västerbotten har en god grund för att stärka och stödja barn och föräldrar samt främja hälsosamma budskap. Men det finns vissa brister i ämneskunskap hos personalen samt otydlighet vad vissa kriterier syftar till. / The aim of the study was to examine how open pre-school as an arena for health promotion worked. The focus was on the employees’ experiences of the opportunities and limits in their work. The study was a comission from Salutsatsningen in Västerbotten County Council in Sweden. The method was a qualitative approach and five interviews were conducted with employees in open pre-schools in Västerbotten. The interviews were based on the criteria that served as guidelines in the employees’ work. The three main elements (criteria) were psychosocial health, diet and physical activity. The results showed that the employees had adequate procedures for their health promotion work. They experienced opportunities to support parents in their parenting and to promote healthy messages to the visitors in open pre- school. The limits they experienced were primarily in the form of cooking facilities and physical activities. Collaboration with other actors as Child health center, Maternity Care, Social Services and Dental health was also crucial to health promotion work. The conclusion was that the health promotion work in Västerbotten has a solid foundation to strengthen and support children and parents and also to promote healthy messages. But there are some deficiencies in the area of knowledge among staff and lack of clarity from Salut regarding certain criteria.
|
Page generated in 0.0503 seconds