Spelling suggestions: "subject:"ergonom"" "subject:"ergonomi""
1 |
Produktutvecklingsprocess för framtag av en svetsrobotfixturViggesjöö, Daniel January 2022 (has links)
Projektets mål var att ta fram en digital fixtur för en artikel som går från manuell svetsning till robotsvetsning. Produkten skulle analyseras och simuleras för att säkerställa att den även fungerade i praktiken. Målet med rapporten var att ta fram en färdig CAD-fil på en fixtur och bevisa via FEM-analyser och svetsrobotsimulering att den även fungerade i praktiken. Projektet skulle även bidra med en alternativ arbetsmetod för fixturframtagning till Jonsson & Paulsson Industri AB. Produkten skulle också vara ergonomisk utformad. En femstegs-produktutvecklingsprocess användes för att ta fram produkten. Förstudie – Planering – Genomförande – Resultat – Avslut. Genomförandedelen i produktutvecklingsprocessen innehöll två steg, ett konceptgenereringssteg och ett elimineringssteg. Metoder i konceptgenereringssteget innefattar kravspecifikation, funktionsanalys, morfologisk matris, relativ beslutsmatris, FMEA-analys, QFD och prototypbyggnation. Elimineringssteget genomfördes med hjälp av FEM-analyser och svetsrobotsimulationer. Resultatet blev en färdig CAD-fil på svetsrobotfixturen som genomgick och uppfyllde kraven i både kravspecifikationen och utvärderingsmetoderna. Produkten utformades på ett ergonomiskt sätt. Slutsatsen är att produkten fungerar enligt de digitala utvärderingsprocesserna den har genomgått. Mål och syfte är uppfyllt. Detta medför att all den nytta som kommer via automation också uppfylls. / <p>2022-07-01</p>
|
2 |
Эргонимы г. Екатеринбурга в коммуникативно-прагматическом аспекте : магистерская диссертация / Ergonyms of Yekaterinburg in the communicative and pragmatic aspectСавенков, А. Д., Savenkov, A. D. January 2020 (has links)
Магистерская диссертация представляет собой комплексное изучение эргонимов в рамках города Екатеринбурга. В работе проведена общая классификация онимов на материале центральной улицы города – проспекта Ленина. В следующей части исследования делается акцент на прагматическом компоненте современных эргонимов. Рассматриваются продуктивные модели образования эргонимов, оказывающие воздействующий эффект на горожанина. К ним относятся эргонимы-англицизмы, эргонимы, использующие латиницу, единицы, в образовании которых используется языковая игра, эргонимы-реплики и др. / Master's thesis is a comprehensive study of ergonyms within the city of Yekaterinburg. In this paper, the General classification of onyms based on the material of the Central street of the city – Lenin Avenue. The next part of the study focuses on the pragmatic component of modern ergonyms. Рroductive models of education are considered that have an impact on the citizen. These include ergonyms-anglicisms, ergonyms that use the Latin alphabet, units that use a language game in their formation, ergonyms-replicas and others.
|
3 |
Occupational Health Services Professionals; skills, needs and experiences shared in a learning network : Co-operative inquiry performed in the manufacturing sectorNord Nilsson, Lena January 2018 (has links)
Work environment conditions can influence individuals, organisations as well as society, and economic consequences can be extensive. The employer is responsible for the work environment,but must engage Occupational Health Services (OHS) or similar if the own competenceis not sufficient. Consequently, the professional skills of OHS providers is an important topic, as the services delivered are aimed at contributing to a good work environment. However, research in this area was scant and there was a call for illumination of what professional skills are needed within OHS. There was also a need to find arenas for knowledge development and sharing within and between occupational safety and health (OS&H) professionals and researchers. One aim of this thesis was to gain a deeper knowledge and understanding about professional skills when it comes to OS&H engineers and ergonomists working within the manufacturing sector. A second aim was to gain experiences of using co-operative inquiry in a learning network for OS&H professionals in order to develop professional skills. The thesis is based on three papers, all with a qualitative research approach. The co-operative inquiry method was used to run a learning network for the research. This network consisted of ten OS&H professionals (engineers and ergonomists) employed at in-house as well as external providers of OHS for manufacturing companies, and two researchers. Everyone in the network acted as co-researchers in accordance with the intention of co-operative inquiry. The dialogues at the meetings were analysed with thematic analysis, using six socio-technical elements as themes. The results showed that the OS&H engineers and ergonomists in the network wanted to work more preventively in the future. To achieve this, they expressed needs for both theoretically based arguments and communication skills to convince clients about the benefits with this approach. Research based knowledge, practical experience and good examples were shared and reflected on with the purpose of integrating the new knowledge into daily practice. The dialogues at the meetings dealt mainly with topics at an organisation level rather than details and individual level. The dialogues focused on e.g. co-operation in teams within the OHS firms and with different stakeholders at the client companies, integration of OS&H management into existing processes, participation from early stages in design and change processes, the use of risk assessment tools and, finally, communication skills. The co-operative inquiry method was suitable, as the network functioned as an arena for reflective learning. / Arbetsmiljöförhållanden kan påverka individer, organisationer såväl som samhälle och de ekonomiska konsekvenserna kan bli omfattande. Arbetsgivaren är ansvarig för arbetsmiljön men ska anlita företagshälsovård (FHV) eller motsvarande om den egna kompetensen inte är tillräcklig. Därför är yrkeskompetens förprofessionerna inom FHV ett viktigt ämne eftersom de tjänster som levereras syftar till att bidra till en bra arbetsmiljö. Det fanns dock inte mycket forskning inom detta områdeoch det fanns ett behov av att belysa vilken yrkeskompetens som behövs inomFHV. Det fanns också behov av att hitta arenor för kunskapsutveckling och kunskapsspridning inom och mellan professioner som arbetar med FHV samt forskare. Ett syfte med denna avhandling var att få en djupare kunskap och förståelse om yrkeskompetens gällande arbetsmiljöingenjörer och ergonomer som arbetar med FHV inom tillverkningssektorn. Ett annat syfte var att få erfarenheter av att använda metoden co-operative inquiry i ett lärande nätverk för FHV-professioner för att utveckla yrkeskompetens. Avhandlingen är baserad på två konferensbidrag och en artikel, alla med kvalitativ inriktning. I forskningen användes metoden co-operative inquiry för att driva ett lärande nätverk. Detta nätverk bestod av sammanlagt tio arbetsmiljöingenjörer och ergonomer anställda inom intern och extern FHV för tillverkningsföretag samt två forskare. Alla i nätverket agerade som medforskare i enlighet med metoden co-operative inquiry. Dialogerna på nätverksmötena analyserades med hjälp av tematisk analys där sex socio-tekniska element användes som teman. Resultaten visade att nätverkets arbetsmiljöingenjörer och ergonomer ville arbeta mer förebyggande i framtiden. För att uppnå detta uttryckte de behov av både teoretiskt baserade argument och kommunikationsförmåga för att övertyga kunderna om fördelarna med detta förhållningssätt. Forskningsbaserad kunskap, praktiska erfarenheter och goda exempel delades och reflekterades över med syfte att integrera den nya kunskapen i dagligt arbete. Innehållet i dialogerna på mötena gällde främst ämnenpå organisationsnivå snarare än detaljer och på individuell nivå. Dialogerna rörde t.ex. samarbete i team inom FHV-företagen och med olika intressenter hos kundföretag, integration av hantering av arbetsmiljöfrågor i befintliga processer, deltagande från tidiga stadier i design- och förändringsprocesser, användning av riskbedömningsverktyg och slutligen kommunikationsförmåga. Metoden co-operative inquiry var ändamålsenlig i det här fallet eftersom nätverket fungerade som en arena för reflektivtlärande. / <p>QC 20180907</p> / WIKIOSH
|
Page generated in 0.0196 seconds