Spelling suggestions: "subject:"fosterlandsstiftelsen"" "subject:"sparbanksstiftelsen""
1 |
Predikant, pastor, präst Evangeliska fosterlands-stiftelsens samfundsproblematik 1940-1972 = Preacher, clergyman : The Swedish Evangelical Mission Society and its denominational problem 1940-1972 /Wiklund, Henry. January 1979 (has links)
Thesis (doctoral)--Uppsala universitet, 1979. / Added t.p., with thesis statement and English abstract, inserted. Summary in English. Includes bibliographical references (p. 223-227) and index.
|
2 |
Håll ut, håll ut, håll samman : En innehållsanalys av två väckelseföreningar i PiteåBerglund, Aron January 2022 (has links)
Målet med denna uppsats är att undersöka två EFS-föreningar som befinner sig i väckelse under 1950-talet. Det som studeras är hur styrelserna i Hortlax och Blåsmarks föreningar uttrycker sin självbild och gudsrelation i de verksamhetsberättelser som skrivs inför och presenteras vid föreningarnas årsmöten. Materialet undersöks med en kvalitativ innehållsanalys. Därefter anläggs Hjalmar Sundéns rollteori för att besvara syftet. Studien kommer fram till att styrelserna ger uttryck för en negativ självbild, som kan ha att göra med synen på människan som fallen. De behöver därför en nära relation med Gud. Resultatet visar även på att bibelorden får en tydlig funktion för styrelsemedlemmarna. Det genom att de sätter sig in i olika roller för att kunna tolka sin situation religiöst.
|
3 |
Kyrka och mission i Sverige 1868-1901 : Svenska kyrkans missions tillkomst och första verksamhetstidFurberg, Tore January 1962 (has links)
Inom evangelisk mission kom vid mitten av 1800-talet konfessionsfrågan att spela en mer betydelsefull roll än tidigare. De i slutet av 1700-talet och början av 1800-talet bildade missionssällskapen hade haft en interkonfessionell inriktning och medvetet syftat till att förmedla ett allmänkristet budskap. Kyrkoproblemet hade inte varit aktuellt. Det hade närmast varit fråga om en pietistiskt färgad målsättning att nå de enskilda individerna. I denna avhandling belyses först de faktorer som ledde till detta inom evangelisk mission ovanliga resultat. I fortsättningen behandlas den svenska kyrkomissionens historia fram till år 1901. Tyngdpunkten ligger på utvecklingen i Sverige och frågan om kyrkomissionens integration i svenskt kyrkoliv. En viss uppmärksamhet har också ägnats åt verksamheten på missionsfälten. Någon egentlig inledning har inte ansetts nödvändig, eftersom Sundkler ingående behandlat den föregående tidens problematik. Den följande framställningen söker visa att det är motiverat att sätta åtskilliga förhållanden inom svenskt kyrkoliv på 1870-talet i relation till kyrkomissionens tillkomst.
|
4 |
Ett utvalt släkte : väckelse och sekularisering - Evangeliska fosterlands-stiftelsen 1856-1910Gelfgren, Stefan January 2003 (has links)
The subject of this dissertation is the confessional revivalist organisation Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen (EFS – approximately the Swedish Evangelical Mission Society) between 1856 and 1910. EFS was founded in 1856 in a Pietistic tradition, and its aim was to revitalise from within what was seen as a too dormant State church, and also to counteract the influence of the emerging free churches. The study has five main sections. The introductory part consists of the theoretical framework and the historical context. In the second chapter EFS’ aims and expectations are studied on a national level. The third chapter examines the content of published and distributed tracts. The fourth chapter focuses on the activities of the itinerant colporteurs, and the fifth and final part studies the work of a local EFS-congregation. The aim of the dissertation is twofold. The first objective is to describe the transformation EFS underwent during the period studied. This process is described in terms related to Jürgen Habermas’ expression “public sphere”. When EFS was founded, as a board, it can be seen as one of other middle- and upper-class associations, and as such a part of the Swedish public sphere. By 1910 EFS had begun to move away from the Swedish State church and had become more like contemporary popular movements and free churches – it had started to take the shape of an limited alternative sphere, a denomination. The second aim is to use EFS as an example to describe and analyse the changed perception of religion during the second half of the 19th century. This change is described as a process of secularisation. Secularisation is seen here as the process that turned religion into an individual, voluntary and optional act of faith, among other religious and non-religious alternatives, for ordinary people. Of particular interest is the paradoxical relation between revivalism and secularisation. Various revivalist movements emphasised the personal relation to God and the individual right to interpret the word of God. The individual choice for salvation was also stressed within revivalism. These movements also created new alternatives to the all-embracing State church. Thus both the position of the Church, and the universal claims of Christianity in general, were undermined. The transformation EFS underwent is seen as an adaptation to the rise of modern society, which became more pluralistic and hence competitive during the final decades of the 19th century. This development meant that new strategies were required for religious organisations overall, in order for them to be able to compete and flourish. / digitalisering@umu
|
5 |
Svensk mission i Eritrea : med fokus på inter-religiösa relationerSågström, Fredrik January 2005 (has links)
<p>Mitt syfte med detta arbete är att få en bild av hur relationerna mellan olika religiösa samfund såg ut under en tid då EFS byggde upp och etablerade sin verksamhet i Eritrea. För att få ett lokalt signum på uppsatsen kommer den till stor del att handla om en lokal missionär, Olle Hagner från Ovansjö socken, som kom att tillbringa närmare 40 år som missionär i östra Afrika – många av dessa med sin fru som följeslagare.</p><p>Följande frågeställningar har fungerat som utgångspunkt:</p><p>* Varför missionerade EFS i just Eritrea?</p><p>* Vad åstadkom Olle Hagner?</p><p>* Är det möjligt att se en förändring över tid på hur missionärerna såg på den inhemska religionen på plats?</p><p>* Hur gestaltade sig de inter- och intrareligiösa relationerna mellan EFS-missionärer (särskilt Hagner), muslimer, kopter, katoliker och anhängare av den inhemska religionen?</p><p>* Vilka tänkbara orsaker ligger bakom eventuella förändringar i attityder och relationer?</p><p>Kritiken från Hagner och EFS mot andra samfund var bitvis hård, och då framförallt mot den katolska kyrkan. Detta är inte förvånande då den katolska kyrkan gjorde allt för att tränga ut EFS’ missionärer ur Eritrea och lyckades också med detta under en period.</p><p>Olle Hagner anlände till Eritrea första gången 1923 efter att ha lovat att ta vid efter sin broder Johans tidigare missionsgärning i Eritrea som han tvingats avbryta på grund av sjukdom. Hagner kom att arbeta som missionär i Eritrea i närmare 40 år och hans tid som missionär kom att innebära många konflikter, framförallt med den katolska kyrkan och den italienska staten vilka han inte värderade högt. Hagner samarbetade under sin tid i Eritrea med flertalet av andra religiösa samfund. Hagner utövade sin mission i tre olika språkområden i Eritrea. I ett av dom, Kunama, har Hagner utfört översättningsarbeten av bland annat Nya testamentet.</p>
|
6 |
Svensk mission i Eritrea : med fokus på inter-religiösa relationerSågström, Fredrik January 2005 (has links)
Mitt syfte med detta arbete är att få en bild av hur relationerna mellan olika religiösa samfund såg ut under en tid då EFS byggde upp och etablerade sin verksamhet i Eritrea. För att få ett lokalt signum på uppsatsen kommer den till stor del att handla om en lokal missionär, Olle Hagner från Ovansjö socken, som kom att tillbringa närmare 40 år som missionär i östra Afrika – många av dessa med sin fru som följeslagare. Följande frågeställningar har fungerat som utgångspunkt: * Varför missionerade EFS i just Eritrea? * Vad åstadkom Olle Hagner? * Är det möjligt att se en förändring över tid på hur missionärerna såg på den inhemska religionen på plats? * Hur gestaltade sig de inter- och intrareligiösa relationerna mellan EFS-missionärer (särskilt Hagner), muslimer, kopter, katoliker och anhängare av den inhemska religionen? * Vilka tänkbara orsaker ligger bakom eventuella förändringar i attityder och relationer? Kritiken från Hagner och EFS mot andra samfund var bitvis hård, och då framförallt mot den katolska kyrkan. Detta är inte förvånande då den katolska kyrkan gjorde allt för att tränga ut EFS’ missionärer ur Eritrea och lyckades också med detta under en period. Olle Hagner anlände till Eritrea första gången 1923 efter att ha lovat att ta vid efter sin broder Johans tidigare missionsgärning i Eritrea som han tvingats avbryta på grund av sjukdom. Hagner kom att arbeta som missionär i Eritrea i närmare 40 år och hans tid som missionär kom att innebära många konflikter, framförallt med den katolska kyrkan och den italienska staten vilka han inte värderade högt. Hagner samarbetade under sin tid i Eritrea med flertalet av andra religiösa samfund. Hagner utövade sin mission i tre olika språkområden i Eritrea. I ett av dom, Kunama, har Hagner utfört översättningsarbeten av bland annat Nya testamentet.
|
7 |
Konfessionalitet och medbestämmande : Evangeliska Fosterlands-Stiftelsens struktur och den nyevangeliska väckelserörelsens regionala nivå fram till 1922Larspers, Torbjörn January 2012 (has links)
In May 1856 the EFS (the Swedish Evangelical Mission Society), influenced by the new evangelism-movement, was established as an “internal mission” within the Church of Sweden. During the same period the “new evangelism” revival movement established regional organizations in order to coordinate the movement in different parts of the country. These regional organizations consisted of the movement’s local mission societies in a province or part of a province of Sweden. This study will focus on democracy and theological identity in the EFS through an analysis of how the regional organizations acted, what role they played, how the EFS was influenced by them and how the EFS decided to establish its own regional organization. One result of the earlier tensions between the regional mission organizations and the EFS was the establishment of the independent organizations Mission Covenant Church of Sweden (Svenska Missionsförbundet) (1878-) and Mission Society of Bible faithful Friends (Missionssällskapet Bibeltrogna Vänner) (1911-). This investigation looks into 17 of 36 regional mission organizations that existed. The time frame of the investigation is from the establishment of the EFS in 1856 to the establishment of the regional structure of the EFS in 1922. The EFS changed over time. The change of society and wishes from the movement’s local mission societies and regional mission organizations were agents in this transformation. An important result of this research is that this transformation of the EFS proceeded at a slow pace and with the preservation of the EFS’s theological identity.
|
Page generated in 0.0606 seconds