Spelling suggestions: "subject:"grön ekonomi"" "subject:"rön ekonomi""
1 |
Svenska ENGO:s & hållbar utveckling : En kvalitativ studie av svenska icke-statliga miljöorganisationers arbete med och perspektiv på hållbar utveckling i relation till Agenda 2030 och grön ekonomi / Swedish ENGO:s & sustainable development : A qualitative study of Swedish environmental non-governmental organizations work with and perspective on sustainable development in relation to Agenda 2030 and green economicsSettlin, Martina, Bäck Persson, Kristin January 2020 (has links)
Medvetenheten för den mänskliga påverkan på miljön ökar och har blivit en alltmer viktig fråga inom nationell politik. Sverige vill se sig själva som en internationell förebild vad gäller alla dimensioner av hållbarhet och i uppfyllandet av de globala målen, något som kräver ett stort engagemang från hela samhället. Inom civilsamhället spelar icke-statliga organisationer (NGO:s) en viktig roll i detta, både genom sin egen verksamhet med miljöskyddande arbete och folkbildning, och som övervakare av att åtaganden uppfylls av olika makthavare i samhället. Tidigare forskning målar upp NGO:s som viktiga aktörer inom hållbarhetsfrågan och diskuterar hur de kan anamma denna roll på bästa sätt. Forskningen tyder även på att deras syn på hållbar utveckling kan skilja sig åt beroende på deras fokusområden. Med NGO:s framträdande roll inom hållbarhetsfrågan i beaktning syftar studien till att undersöka hur dessa förhåller sig till hållbarhetskonceptet. Med hjälp av intervjuer med representanter från tre icke-statliga miljöorganisationer (ENGO:s) samt relevanta dokumentationer från dessa kunde studien besvara hur några ENGO:s i Sverige arbetar med hållbar utveckling, samt vilket perspektiv de har på konceptet och hur detta skiljer sig åt. Undersökningen gjordes i relation till grön ekonomi och några utvalda globala mål inom Agenda 2030 samt utgick från begreppen hållbar utveckling och miljörättvisa. I resultatdelen framhävs bland annat miljörättvisa och sambandet mellan miljöförstöring och ekonomisk tillväxt. Organisationernas syn på hållbar utveckling skiljer sig åt något, och de inkluderar aspekter av miljömässig-, social- och ekonomisk hållbarhet till olika grad i sitt arbete. Samtliga anser att ekonomisk hållbarhet är den minst viktiga delen inom hållbar utveckling och något som förstör för den sociala och miljömässiga hållbarheten. Organisationen med starkast fokus på klimatet är minst benägen att implementera hållbar utveckling i sitt arbete och ser inte att klimatet har en stor del av konceptet. De andra två organisationerna har ett mer holistiskt synsätt på hållbar utveckling och sambandet mellan de tre dimensionerna, och vikten av att implementera dessa i sitt miljöarbete. Dessa två organisationer har även ett tydligt fokus på miljörättvisa. Organisationernas inställning till vilken roll de spelar i uppfyllandet av de globala målen skiljer sig åt beroende på deras fokuspunkter. De arbetar dock alla med det 13:e globala målet, vilket handlar om att bekämpa klimatförändring-arna, men till olika grad och med olika angreppssätt. Något som genomsyrar samtliga organisationers arbete är påverkansarbete och folkbildning, vilket de alla tre identifierar som vikta aspekter av deras miljöarbete. De lägger även stor vikt vid samarbete, och ser att de behöver gå ihop för att kunna påverka och för att utbyta kunskap.
|
2 |
Fotbolls VM i Brasilien 2014 - Sportevenemangets påverkan på landets hållbara utveckling : En kvalitativ innehållsanalys om vilka sociala, ekonomiska och ekologiska effekter VM har haft på värdlandet. / FIFA World Cup 2014 in Brazil: The sporting event's impact on the country's sustainable development : A qualitative document analysis as a research method to examine the social, economic and ecological effects of hosting the world cup.Hussein, Kaltum, Pehlić Ćehić, Sumeja January 2019 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka och utforska de sociala, ekonomiska och ekologiska effekterna av att arrangera ett sportevenemang. Studien fokuserar på FIFA:s världsmästerskap 2014 och dess effekter på värdlandet Brasilien. Studien kommer att undersöka underliggande faktorer bakom idrottsevenemanget och om världsmästerskapet har bidragit eller hindrat utvecklingen av Brasiliens hållbara utveckling. FIFA-VM är det högst betraktade sportspektaklet som sammanför fotbollsfans över hela världen. VM associeras med glädje, stolthet, underhållning och har även en kulturell betydelse. Studien analyserar effekterna av att bygga och rekonstruera infrastruktur och arenor. Investeringar och statlig finansiering som kunde ha lagts på den offentliga sektorn såsom utbildning- och hälsosektorn lades istället på byggprojekt inför VM. Dessa byggprojekt medförde bland annat tvångsvräkningar, avhysning av människor, ökad marginalisering av människor, utnyttjande av billig arbetskraft och nedrivning av byggnader av historiskt och kulturellt värde. Resultatet belyser fördelar och nackdelar med att vara värd för VM. Studien undersöker även de ekonomiska fördelarna av att arrangera ett mega-evenemang såsom FIFA:s världsmästerskap. / This study aims to examine and explore the social, economic and ecological effects of hosting sports events. It will focus on the FIFA world cup 2014 and its effects on its host nation, Brazil. The study will explore the underlying factors behind the sports-event and whether the world cup has contributed or hindered the development of Brazils sustainable development. It seeks to understand the environmental impact of reconstructing infrastructure and implementation of arenas. The FIFA world cup is the highest viewed sports spectacle that connects football fans all over the world. It is strongly linked with joy, pride and entertainment that also holds cultural significance. In contrast, the preparation for hosting the world cup includes reconstructions of the city’s infrastructure. These redevelopment projects consisted of forced evictions, disposing of people, ostracization and further marginalization of people, cheap labor, demolishing buildings of historical and cultural value. Violations of human rights took place in order to host the event. It also diverted state funds from the education and health sector which were invested in building grandiose arenas. The result highlights the advantages and disadvantages of hosting the world cup. It will discover its effects on the country’s economy, whether it profits from hosting such an event.
|
3 |
Hållbarhetslänkade lån - vägen till en mer hållbar fastighetsbransch : En studie om tillämpningen av hållbarhetslänkade lån och dess effekter hos svenska fastighetsbolag / Sustainability Linked Loans - The Path to a More Sustainable Real Estate Industry : A study on the application of sustainability linked loans and their effects on Swedish real estate companiesDahlman, Olivia, Hirani, Rachna January 2023 (has links)
The construction and real estate sector accounts for a significant part of Sweden's total greenhouse gas emissions. Swedish real estate companies play a leading role in the climate transition and represent more than half of the Swedish market for green corporate bonds. International initiatives such as the UN's Agenda 2030, the Paris Agreement, and the EU's Green Taxonomy Regulation promote sustainable development and the identification of sustainable investments. The taxonomy regulation directs investments towards sustainability, which, along with growing global demand, impacts the market for sustainability linked loans. The thesis aims to investigate the motives and driving forces behind Swedish property companies and banks' participation in sustainability linked loans, their application and impact on their sustainability work, and potential challenges and future prospects for these loans in Sweden. This thesis is based on a qualitative research method and includes seven interviews with respondents from two different stakeholder groups; lenders (banks) and borrowers (property companies). A literature study has been prepared to provide insight into sustainability linked loans and the market's characteristics. The collected empirical material has then been analyzed based on Corporate Social Responsibility (CSR) and Signaling theory. The conclusions are based on the study's empirical data and discussion. The conclusions drawn are that sustainability linked loans play a significant role in Swedish real estate companies' sustainability work by offering financial incentives, strengthening the companies' strategies, and increasing transparency. Banks and property companies see advantages in the form of better conditions and a stronger link between sustainability efforts and financial benefits. Challenges for the future include transparency and the risk of greenwashing. The implementation of the EU's CSRD and ESRS is expected to address these challenges. Despite this, sustainability linked loans are expected to continue to grow and be demanded by more industries. / Bygg- och fastighetssektorn står för en betydande del av Sveriges totala utsläpp av växthusgaser. Svenska fastighetsbolag spelar en ledande roll i klimatomställningen och dominerar mer än hälften av den svenska marknaden för gröna företagsobligationer. Internationella initiativ som FN:s Agenda 2030, Parisavtalet och EU:s gröna taxonomiförordning, främjar hållbar utveckling och identifiering av hållbara investeringar. Taxonomiförordningen styr investeringar mot hållbarhet, vilket tillsammans med växande global efterfrågan påverkar marknaden för hållbarhetslänkade lån. Uppsatsen syftar i att undersöka motiv och drivkrafter bakom svenska fastighetsbolags och bankers deltagande i hållbarhetslänkade lån, deras tillämpning och inverkan på deras hållbarhetsarbete, samt eventuella utmaningar och framtidsutsikter för dessa lån i Sverige. Denna uppsats baseras på en kvalitativ forskningsmetod och inkluderar sju intervjuer med respondenter från två olika intressentgrupper; långivare (banker) och låntagare (fastighetsbolag). En litteraturstudie har utarbetats för att ge insikt i hållbarhetslänkade lån och marknadens karaktärsdrag. Det insamlade empiriska materialet har sedan analyserats utifrån Företagens sociala ansvar (CSR) och signaleringsteori. Slutsatserna baseras på studiens empiri och diskussion. Slutsatserna som dras är att hållbarhetslänkade lån spelar en betydande roll för svenska fastighetsbolags hållbarhetsarbete genom att erbjuda ekonomiska incitament, stärka företagens strategier och öka transparensen. Banker och fastighetsbolag ser fördelar i form av bättre villkor och en starkare koppling mellan hållbarhetsinsatser och ekonomiska fördelar. Utmaningar för framtiden inkluderar transparens och risk för greenwashing. Implementeringen av EU:s CSRD och ESRS förväntas adressera dessa utmaningar. Trots detta förväntas hållbarhetslänkade lån fortsätta växa och efterfrågas av fler branscher.
|
Page generated in 0.0482 seconds