Spelling suggestions: "subject:"patientfokus"" "subject:"pasientfokus""
1 |
Erfarenheter av att arbeta i interprofessionella team : en kvalitativ fokusgruppsintervju / Experiences of working in an inter-professional team : a qualitative focus group interviewLassinantti Kärner, Ulla, Trast, Sara January 2017 (has links)
Patientantalen ökar stadigt för varje år på Sveriges akutmottagningar och kraven på en patientfokuserad och patientsäker vård är en utmaning att uppfylla inom akutsjukvårdens stressiga vardag. För att bemöta kraven på en god och säker vård behöver akutsjukvården införa nya och alternativa arbetssätt som leder till mer samarbete mellan sjukvårdspersonal. Att samarbeta i interprofessionella team är en av lösningarna men är relativt nytt. Det är därför viktigt att undersöka och beskriva erfarenheter av att arbeta i interprofessionella team. Syftet med studien var att beskriva sjuksköterskors, undersköterskors och akutläkares erfarenheter av att arbeta i ett interprofessionellt team på en akutmottagning. För att besvara syftet i studien valdes en kvalitativ, induktiv ansats och datainsamlingen har skett via en fokusgruppsintervju. Informanterna till intervjun valdes ändamålsenligt och bestod av två sjuksköterskor, två undersköterskor och två akutläkare. Samtliga utvalda informanter deltog i studien. Fokusgruppsintervjun transkriberades och därefter utfördes dataanalys med hjälp av en kvalitativ innehållsanalys. Resultatet av den kvalitativa innehållsanalysen gav två teman; patientfokus och patientsäkerhet samt utveckling. Resultatet antyder att när individer samarbetar i interprofessionella team uppstår en rad positiva effekter oavsett yrkeskategori. Individerna får en förståelse för varandras yrkesuppgifter och roller vilket leder till en trygghet och en samverkan över yrkesgränserna. Kommunikationen mellan individerna leder till en gemensam plan för patienten samt en kompetensutveckling för samtliga inom teamet. Slutsatsen av studiens resultat är att arbete i interprofessionella team, bestående av sjuksköterskor, undersköterskor och akutläkare, kan leda till kvalitativa förbättringar som patientfokuserad vård och ökad patientsäkerhet samt kompetensutveckling. / The numbers of patients attending the emergency departments in Sweden are increasing steadily each year. In the often stressful everyday operations in the emergency department it is a challenge to provide centered a patient safe care. To meet the requirements of providing good and safe care emergency care departments need to implement new and alternative approaches that lead to more cooperation between health care professionals. To work in an inter-professional team is one of the solutions, but however it is relatively new. It is therefore important to explore and describe the experiences of health care professionals who work in inter-professional teams. The aim of this study was to describe nurses, assistant nurses and emergency physicians` experiences of working in an inter-professional team in an emergency department. To answer the aim of this study a qualitative, inductive approach was chosen. Data was collected via a focus group interview. The six informants who participated in this study were recruited by representative sampling: two nurses, two assistants nurses and two emergency physicians`. All respondents who were chosen for this study, participated. The focus group interview was transcribed by the authors data- analysis was carried out using a content analysis approach. The results of the data- analysis yielded two themes; patient focus and patient safety, and development. The result shows that working together, in an inter-professional has a number of positive effects regardless of profession. Individuals get an understanding of each other's professional tasks and roles, leading to a security and cooperation across professional boundaries. Communication between individuals within the inter-professional leads to a common care plan for the patient and professional development of team-members. The conclusion of the result from the study is to work in inter-professional team consisting of nurses, assistant nurses and emergency physicians`, may lead to qualitative improvements in patient-focused care and increased patient safety and professional development.
|
2 |
Förebyggande av hypotermi hos patienter som genomgår operation : En intervjustudie om samarbetets betydelse ur operations- och anestesisjuksköterskans perspektiv / Preventing hypothermia in patients who undergoes surgery : An interview study about the significance of cooperation from the operating theatre - and the anaesthesia nurses' perspectiveBåtsman, Jennifer, Jansson, Anette January 2021 (has links)
Bakgrund: Ett kirurgiskt ingrepp innebär 50–90% risk för att patienten ska drabbas av oavsiktlig hypotermi. Förutom obehaget av postoperativ shivering kan det bidra till flera postoperativa komplikationer. Trots god kunskap om hur hypotermi kan förebyggas tycks det finnas situationer där denna kunskap inte tillämpas fullt ut, därav belyser denna studie det perioperativa samarbetet. Syfte: Syftet var att belysa operationssjuksköterskors och anestesisjuksköterskors samarbete för att förebygga hypotermi perioperativt vid generell anestesi. Metod: En kvalitativ intervjustudie genomfördes på tre sjukhus i en storstadsregion i södra Sverige. Nio specialistsjuksköterskor deltog. Resultat: Studien identifierade tre kategorier av betydelse för samarbetet med att förebygga hypotermi: rollfördelningens inverkan på samarbetet, den psykosociala arbetsmiljöns inverkan på samarbetet samt om samarbetet baseras på rutiner istället för kommunikation. Genomgående identifierades professionernas fokus på patientens välmående. Slutsats: Det finns en stor kunskap och medvetenhet om risk för hypotermi i samband med operation men studien visar oklarheter gällande ansvar och samarbete i ämnet hos specialistsjuksköterskor inom operation och anestesi. Bidragande faktorer kan vara brister i samarbetet och kommunikationssvårigheter mellan operationssjuksköterskor och anestesisjuksköterskor, Strukturerade kommunikationsmodeller kan öka samarbetet för att förebygga hypotermi hos patienter som genomgår kirurgi. / Introduction A surgical procedure entails 50-90% risk for the patient to be affected of unintentional hypothermia. Except the discomfort of postoperative shiverings it can contribute to postoperative complications. Despite good knowledge of how hypothermia can be prevented, there seem to be situations where this knowledge is not fully applied, hence this study sheds light on perioperative collaboration. Aim The aim was to illustrate operating theatre nurses and anaesthesia nurses' cooperation in prevention of unintentional hypothermia perioperative in general anaesthesia. Method A qualitative study with interviews were conducted at three hospitals in a metropolitan area in the south of Sweden. Nine specialist nurses participated. Results The study identified three areas of importance for cooperation in preventing hypothermia: the role distribution's impact on collaboration, the psychosocial work environment's impact on teamwork and cooperation is based on routines instead of communication. The professionals' focus on the patient's well-being was consistently identified. Conclusion: There is a great deal of knowledge and awareness about the risk of hypothermia in connection with surgery, but the study shows ambiguities regarding responsibility and cooperation in the subject among specialist nurses in surgery and anesthesia. Contributing factors may be shortcomings in the collaboration and communication difficulties between surgical nurses and anesthesia nurses. Structured communication models may increase the collaboration to prevent hypothermia in patients undergoing surgery.
|
3 |
Förbättring av sjukskrivningsprocess med Sex Sigma och mikrosystem perspektivBerg, Jenny, Widell, Yvonne January 2012 (has links)
Bakgrund: Sjukfrånvaron i Sverige 2004 var högst i Västeuropa och landets enskilt största ekonomiska problem. Regeringen vidtog åtgärder för att minska sjukfrånvaron. En del var att ge incitament för att sjukskrivningsprocessen skulle finnas med i hälso- och sjukvårdens ledningssystem, delvis på grund av förändrade krav och därmed brister i läkarintygens kvalitet. En lokal undersökning vid ortopedkliniken Kärnsjukhuset visade att 23 % av patienterna var missnöjda i samband med sjukskrivning. Syfte: Genom Sex Sigmas problemlösningsmodell DMAIC i kombination med mikrosystemperspektivet förbättra kvaliteten på läkarintygen, skapa mål och rutiner i sjukskrivningsprocessen samt öka patientnöjdhet Metod: Utifrån ett mikrosystemperspektiv intervjuades projektgruppsdeltagare. Genom Sex Sigmas problemlösningsmodell fokuserades förbättringsområden på informationsutbyte till patienter och läkare samt utformande av mål och skriftliga rutiner. Femtioåtta patienter intervjuades om hur nöjda de var med sin sjukskrivning. Mätningar av ”onödiga” åtgärder utfördes och kvaliteten i läkarintygen följdes med styrdiagram. Förbättringsprojektet utvärderades kontinuerligt genom reflektion i projektgruppen. Resultat: Förbättringsarbete med hjälp av Sex Sigma och mikrosystemperspektiv har bidragit signifikant till ökad kvalitet i läkarintygen, p<0,001. Rutiner och mål för sjukskrivningsprocessen har implementerats i ledningssystemet. Hundra procent av patienterna på ortopedkliniken är nöjda och telefonsamtal om brister och felaktiga ärenden har minskat. Förbättringsmetodiken har bidragit till ett vidgat synsätt, ökad förståelse för patienten och mellan personalkategorier. Åtgärderna har haft genomslagskraft genom att förbättringsförslagen kom från dem som arbetar i verksamheten och genomfördes med egen personal. Diskussion: Sex Sigma och mikrosystemperspektivet har patientfokus vilket kan påverka värderingar och vilja till förändringar. Resultatet från denna studie stöder det som kommit fram i andra studier och arbetssättet gav signifikant förbättrat resultat. Förbättringsåtgärderna är inte generaliserbara men arbetssättet kan med fördel tillämpas i förbättringsarbete. Ytterligare studier av arbetssättet och dess hållbarhet över tid behövs för att stärka evidensen. / Background: The sickness absence in Sweden 2004 was highest inWestern Europe and the country's main economic problem. The government gave incentives to make the sick-leave process included in healthcare management system, partly because of changing requirements and deficiencies in the quality of medical-certificates quality. A local study at an orthopedic clinic showed that 23% of patients were dissatisfied with sick-leave. Purpose: Through Six Sigma's DMAIC problem-solving model in combination with micro-systems perspective, improving the quality of medical certificates, create goals and routines in the sick-leave process and increase patient satisfaction Method: Interviews of project participants were carried out using a micro-systems perspective. Through Six Sigma problem-solving model areas of improvement were focused on information exchange to patients and physicians as well as formulating goals and written routines. Fifty-eight patients were interviewed about their sick-leave satisfaction. Measurements of "unnecessary" actions were performed and the quality of medical certificates was followed with control-charts. The improvement project was evaluated by reflection in the group continuously. Results: Improvements with Six Sigma and micro-systems perspective has contributed to improving the quality of medical certificates significantly p<0.001. Routines and goals for sick-leave process have been implemented in the management system. 100% of the patients at the orthopedic clinic are satisfied. Phone calls about deficiencies and incorrect cases have decreased. This methodology has contributed to a broadened understanding of patients´ experiences and between different staff-categories. The actions have had impact because the improving proposals came from and were carried out by its own staff. Discussion: The Six Sigma and the micro-systems perspective has patient focus which can affect the values and willingness to change. The result from this study supports other studies and the approach in this study resulted in significantly improved results. Improvement actions are not generalizable, but the approach can be usefully applied in improvement efforts. Further studies of the approach and its sustainability over time are needed to strengthen the evidence.
|
4 |
Tolkanvändning inom vårdenKarlsson, Josefin, Sjöström, Yvonne January 2011 (has links)
Sveriges befolkning utgjordes år 2009 av 14 % utrikesfödda vilket kan leda till kommunikationsbrister inom bland annat vården. Det är viktigt att kartlägga eventuella kommunikationsproblem för att kunna arbeta för en patientsäker vård där auktoriserad tolk används som ett kommunikationsverktyg. Tidigare studier har visat på att det även i andra länder, så som Australien och Tyskland, finns en problematik vad gäller kommunikation och brist på tolkanvändning. Syfte: Syftet med denna studie var att beskriva sjuksköterskans erfarenheter av tolkanvändning. Metod: Studien var av kvalitativ ansats och utfördes på en avdelning på en kvinnoklinik i södra Sverige. Sju semi-strukturerade intervjuer utfördes med sjuksköterskor i olika åldrar och med olika lång arbetslivserfarenhet. Materialet analyserades med hjälp av innehållsanalys och resulterade i tre kategorier: tid, kommunikation och vårdkvalitet. Till dessa huvudkategorier följde åtta underkategorier. Resultat: Det framkom delade meningar mellan sjuksköterskorna huruvida det hanns kontakta tolk i akuta situationer eller inte. Sjuksköterskorna berättade att det rådde tidsbrist på avdelningen vilket resulterade i en minskad användning av auktoriserad tolk. Samtliga berättade om bristande kommunikation i samband med att patient och vårdgivare ej talade samma språk. Kroppspråk användes som ett alternativ till verbal kommunikation. Sjuksköterskorna använde övervägande anhörigtolk, trots att det framkom flera negativa aspekter med denna tolkform. Auktoriserad tolk sades vara det mest lämpade tolkalternativet men ansågs användas i för lite. Det berättades att patienter påverkades negativt i situationer där tolk inte användes och att det vid behov bör användas tolk. / Sweden’s population in 2009 consisted of 14 percent foreign borne, which can lead to communication gaps in areas such as healthcare. It is important to identify communication problems to pursue a patient safe healthcare, where professional interpreters are used as a tool in communication. Previous studies have shown that in other countries, like Australia and Germany, problems exist in communication and lack of use of interpreters. Aim: The aim of this study was to describe nurses’ experiences of using interpreters. Method: The study was of a qualitative approach and was performed in a ward at a women’s clinic in southern Sweden. Seven semi-structured interviews were conducted with nurses of different ages and with different lengths of work experience. The data was analyzed by content-analyze and resulted in three categories: time, communication and care quality. To these main categories eight subcategories followed. Results: Divided opinions appeared between the nurses whether there was time or not to contact an interpreter in acute situations. The nurses said that there was a lack of time at the ward which resulted in a reduced use of professional interpreters. All of the nurses spoke of a lack in communication when the patient and the caregiver did not speak the same language. Body language was used as an alternative to verbal communication. The nurses mainly used family members to interpret, although it appeared several negative aspects of this interpretation form. Professional interpreters was said to be the most suitable interpreter option but was used too little. The nurses said that patients were negatively affected in situations where no interpreter was used and that interpreters should be used when needed.
|
Page generated in 0.043 seconds