Spelling suggestions: "subject:"pinigai"" "subject:"pinigais""
1 |
Elektroniniai pinigai: teisinio reglamentavimo problemos / Electronic money: issues of legal regulationPrapiestytė, Ieva 27 June 2014 (has links)
Elektroniniai pinigai: teisinio reglamentavimo problemos Europos Sąjungos mastu e-pinigai išsamiai pradėti reglamentuoti Direktyvoje 2000/46/EB, kuria buvo apibrėžta e-pinigų sąvoka ir nustatyti pagrindiniai reikalavimai įstaigų veiklai. Nepaisant ambicingo Komisijos siekio imtis išankstinio reglamentavimo, kad e-pinigai galėtų paskatinti elektroninę prekybą bei inovacijas ir ateityje pakeisti grynuosius pinigus, Direktyva 2000/46/EB turėjo daug trūkumų, todėl laikomasi nuomonės, kad, užuot paskatinusi, stabdė rinkos augimą. Direktyvoje 2000/46/EB nustatyti abejotini įstaigų veiklai taikomi reikalavimai ir jų tapatinimas su kredito įstaigomis, nors taikomi palyginti švelnesni reikalavimai. Dėl įtvirtintos e-pinigų sąvokos Direktyva 2000/46/EB kritikuojama nuo pat jos priėmimo, nes, užuot užtikrinusi tinkamą teisinį aiškumą, sukėlė priešingą efektą. Dėl sąvokoje įtvirtintų reikalavimų, kaip antai draudimas leisti e-pinigus su nuolaida, nepakankamo techninio sąvokos neutralumo ir kt., Direktyvos 2000/46/EB reguliavimo apimtis buvo palanki interpretacijoms. Rengiant Direktyvą 2009/110/EB atsižvelgta į valstybių narių pastabas ir kritiką, todėl padaryta daug reikšmingų reglamentavimo pakeitimų, tačiau dar anksti sakyti, kad e-pinigų reglamentavimo problemos išspręstos. Direktyvoje 2009/110/EB atskirtas e-pinigų įstaigų statusas nuo kredito įstaigų, nustatant joms mažesnius ir proporcingesnius, rinkos sąlygas atitinkančius reikalavimus, palyginti su Direktyva 2000/46/EB... [toliau žr. visą tekstą] / Electronic Money: Issues of Legal Regulation Consistent legal regulation of e-money in European Union has started by adoption of the Directive 2000/46/EB - it was the first legal act which has set the definition and basic rules on e-money institutions. Despite the fact that Commission had seen e-money as potential to encourage electronic commerce and innovation in EU and probably the way to cashless society, the first e-money Directive was far from reaching these objectives and instead of fostering innovation and competition, hindered it. The Directive 2000/46/EB had created an inconsistent legal regime for e-money institutions: prudential rules were still too restrictive and the idea of considering e-money institutions as a subcategory of credit institution was highly doubtful. The definition of e-money received a lot of criticism, because it had created legal uncertainty, Directive’s scope of applicability was unclear and open to interpretations. The main shortcomings were recognized and the new e-money Directive 2009/110/EB has made significant changes in legal regulation of e-money. First of all, e-money institutions are not considered as a subcategory of credit institutions anymore. The concept of e-money is now more closely linked to payment services rather than credit institutions. As a result, more proportionate prudential requirements are set: lover capital requirements, possibility to deploy other activities, etc. Furthermore, the Directive 2009/110/EB has... [to full text]
|
2 |
Elektroniniai pinigai ir jų įtaka pinigų politikai / Electronic money and its influence on monetary policyAidukaitė, Ina 08 September 2009 (has links)
Elektroninių mokėjimo priemonių inovacijas lėmė sparti technologijų, elektroninės komercijos raida. Elektroniniai pinigai, kaip viena iš elektroninių mokėjimo priemonių rūšių, palaipsniui tampa svarbiu ekonomikos ir teisės mokslų atstovų tyrimų objektu. 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/46/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros bei direktyvos 2000/28/EB, iš dalies keičiančios direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo priėmimu nustatytas suderintas elektroninių pinigų teisinių santykių reglamentavimas Europos Sąjungos teisėje šiuo metu yra peržiūrimas, siekiant visų pirma sušvelninti kai kuriuos reikalavimus, taikomus elektroninių pinigų įstaigoms. Elektroniniai pinigai, remiantis Direktyva 2000/46/EB, apibrėžiami kaip piniginė vertė, kuri i) saugoma elektroninėse laikmenose; ii) išleidžiama gavus lėšų, kurių suma yra ne mažesnės vertės negu išleista piniginė vertė; iii) kurią įmonės, kurios nėra emitentai, priima kaip mokėjimo priemonę. Elektroniniai pinigai suprantami kaip elektroninis monetų ir banknotų pakaitalas, laikomas tokiose elektroninėse laikmenose kaip elektroninė kortelė ar kompiuterio atmintis. Be to, elektroninių pinigų leidimo veikla yra draudžiama užsiimti subjektams, kurie nėra kredito įstaigos. Tuo tarpu Lietuva, 2004 m. gegužės 1 d. tapusi pilnateise Europos Sąjungos valstybe nare, įsipareigojo derinti nacionalinę teisę su Europos Sąjungos teise ir... [toliau žr. visą tekstą] / Innovations in the field of the electronic payment instruments were determined by a fast development of technologies and electronic commerce. Electronic money, as one of kinds of the electronic payment instruments, gradually becomes an important subject of research performed by representatives of economics and law sciences. By adopting the Directive 2000/46/EC of the European Parliament and of the Council (of 18 September 2000) on the taking up, pursuit of and prudential supervision of the business of electronic money institutions and the Directive 2000/28/EC of the European Parliament and of the Council (of 18 September 2000) amending the Directive 2000/12/EC relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions, the concerted regulation of legal relations in the field of electronic money was established in the European Union Law and now is being reviewed seeking, first of all, to soften some of requirements applied to the electronic money institutions. "Electronic money", following the Directive 2000/46/EB, shall mean the monetary value which is: (i) stored on an electronic device; (ii) issued on receipt of funds of an amount not less in value than the monetary value issued; (iii) accepted as means of payment by undertakings other than the issuer. Electronic money can be considered an electronic surrogate for coins and banknotes, which is stored on an electronic device such as a chip card or computer memory. Furthermore, it is prohibited to be engaged... [to full text]
|
3 |
Lietuvos interneto bankininkystės plėtra 2000-2008 m / Development of lithuanian internet banking (2000-2008)Juodelis, Deividas 25 November 2010 (has links)
Informacinių technologijų plėtra verčia Lietuvos bankus reaguoti į išorinę aplinką ir joje vykstančius pokyčius, atitinkamai transformuoti savo veiklą, keisti organizacines struktūras, kurti ir diegti naujus produktus bei paslaugas. Technologinės naujovės bankuose siejamos su kompiuterių bei kitos elektroninės įrangos diegimu, smarkiai pakeitusių bankų paslaugų pristatymo ir atlikimo būdus. Magistro baigiamajame darbe atliekama Lietuvos interneto bankininkystės raidos analizė ir pateikiami reikalavimai efektyviai plėtrai. Atliekant praktinį tyrimą siekiama paneigti arba patvirtinti hipotezes: • Lietuvoje daugėja vyresnio amžiaus asmenų, kurie naudojasi internetine bankininkyste; • Respondentų lytis neturi įtakos interneto bankininkystės paslaugų vartojimo dažnumui. Tyrimo objektas – interneto bankininkystės paslaugomis besinaudojantys Vilniaus, Kauno, Klaipėdos ir Panevėžio gyventojai. Darbą sudaro šios dalys: turinys, santraukos (lietuvių ir anglų kalbomis), įvadas, 3 skyriai, išvados ir pasiūlymai, literatūros sąrašas. Pirmajame skyriuje atliekama literatūros šaltinių, nagrinėjančių interneto bankininkystės ypatumus, analizė. Antrajame skyriuje analizuojama interneto bankininkystės raida ir situacija Lietuvoje 2000-2008 m. Trečiajame skyriuje atliekama tyrimo rezultatų analizė. / The broadening of information technologies makes Lithuanian banks react to external environment and its changes; respectively transform its activity, change its organization structures, create and spread new products and services. Technological innovations in banks are linked with computer and other electronic equipment spread, which strongly changed the presentation and fulfilment ways of bank services. The final master degree paper analyses the development of internet banking in Lithuania and presents requirements for effective broadening. The carried out research tries to confirm or deny the hypotheses: • The number of older persons using the internet banking in Lithuania is increasing; • The sex of the respondents has no influence to the frequency of the usage of internet banking services. Object of the research – citizens of Vilnius, Kaunas, Klaipėda and Panevėžys using internet banking services. The paper consists of these parts: content, summaries (in Lithuanian and English languages), introduction, 3 parts, conclusions and suggestions, the list of literature. Part one presents an analysis of literature sources which examine the peculiarities of internet banking services. Part two analyses the development of internet banking and its situation in Lithuania in 2000-2008 years. Part three analyses the results of the research.
|
4 |
Elektroniniai pinigai. Teisinis reglamentavimas Lietuvoje ir ES / Electronic money. Legal regulation in the EU and LithuaniaLaurinaitis, Marius 18 May 2005 (has links)
Šiuolaikinis pasaulis sukuria vartotojams naujas priemones – galimybę gauti virtualiame pasaulyje visas įsivaizduojamas paslaugas. Siekiant tokias paslaugas padaryti prieinamesnes, supaprastinti pirkimo/pardavimo procedūras kuriamos įvairios elektroninių pinigų formos. „elektroniniai pinigai – tai pinigų vertė, išreikšta kaip pretenzija emitentui: kuri yra saugoma elektroninėse laikmenose; kuri leidžiama gavus lėšas, kurių suma yra ne mažesnės vertės už išleistą pinigų vertę; kurią įmonės, kurios nėra emitentas, priima kaip mokėjimų priemonę“. Darytina svari prielaida, kad ši pinigų rūšis taps pagrindinėmis valiutomis ir atsiskaitymo priemonėmis. Valstybės jau dabar bando perimti elektroninių pinigų kontrolę, tačiau taikomi kontrolės režimai leidžia kompanijoms kurti iš esmės savo “virtualias valstybes“, siekiama savo vartotojus išlaikyti, pasiūlyti jiems geresnes sąlygas, o kartu užtikrinti jų lojalumą, pradedamos kurti savotiškos simbolines struktūras, taip įtvirtindamos naujas vertybes. Dabartiniame pasaulyje yra kompanijų siūlančių naudotis jų sukurtais elektroniniais pinigais, pirkti jų sukurtose virtualiuose parduotuvėse, baisiausia tai, kad kompanijos atstovauja skirtingas ideologijas, kuria savo stilius taip patraukdami vartotoją. Tokį pasaulį galima sutapatinti su į decentralizuotu pasauliu, kur atskiros kompanijos kaip valstybės turi savo pinigus, savo simbolika, kuria manipuliavimo modelius. Tai patraukia vartojimą į orientuotą kultūrą. / One technology that has been described at this work is "electronic money". E-money is a smart card that actually stores money rather than account information. Such a card could be loaded with cash at an ATM just like a traditional purse or wallet. The cardholder could spend the money just like cash at any shops with the appropriate reader.
Electronic money technology holds promise to replace the last area where cash is dominant – small-value transactions. It is costly to the merchant to process transactions for only a few cents with checks or credit cards because of the fixed transaction costs they incur for processing. Because they would not require approval, electronic purse transactions would be as cheap to process as cash.
In order for these new technologies to revolutionize how we pay, lots of obstacles must be overcome. New technologies usually mean costly new equipment for merchants to install. They will not be persuaded to undertake this investment unless they think many customers will use them or that they will save processing costs. With new technologies, there are usually several versions vying for dominance. However, payment systems work best if everyone is compatible with everyone else. Agreeing on which of these technologies is to become the standard and licensing its widespread use can impede adoption. Finally, we have to be confident that the new technology is beneficial, private, and safe. Only when all of these hurdles have been overcome can a new... [to full text]
|
5 |
Elektroninių pinigų modelio realizacija standartinėse ir ribotų aritmetinių funkcijų sistemose / Electronic money model implementation in standard and limited arithmetics systemsPalevičius, Paulius 30 September 2013 (has links)
Tobulėjant mobiliesiems telefonams ir kitoms technologijoms, atsiranda galimybė pakeisti arba papildyti rinkoje naudojamus grynuosius pinigus jiems ekvivalenčiais elektroniniais pinigais. Elektroniniai pinigai yra viena naujausių atsiskaitymo formų ir jos realizacija rinkoje yra ribota. Darbe buvo realizuotas Stefan Brands elektroninių pinigų modelis naudojant Java platformas kompiuteryje ir mobiliajame telefone. Buvo ištirtas šių realizacijų efektyvumas ir pastebėta, kad realizacija kompiuteryje yra 100 kartų greitesnė negu mobiliajame telefone. Buvo pasiūlyta ir realizuota aritmetinių funkcijų (sudėties, skirtumo, modulio, modulinės eksponentės, postūmio į dešinę) klasė Java Card platformoje. Modulinė eksponentė buvo realizuota RSA algoritmo pagalba. Darbe pateiktas šios realizacijos greičio įvertis. Dėl lėto funkcijų vykdymo pasiūlytas mišrus vartotojo dalies protokolų realizacijos modelis. Darbe pateikiama techninės ir programinės įrangos analizė, reikalinga norint atlikti elektroninių pinigų realizaciją. Taip pat atlikta kriptografinių ir matematinių metodų apžvalga, naudojamų Stefan Brands elektroninių pinigų modelyje. / As mobile phones and technology advance new opportunities for implementation of elektronic money systems become possible. Electronic money is one of the latest methods for paying for goods and there are just a few implementations. In this work implementation of Stefan Brands electronic money model was performed. Stefan Brands protocol was implemented using Java langauge in standard computer and in mobile phone. Efficiency of these implementations was estimated and it was found that implementation on mobile phone is approximetly 100 times slower using Java ME platform. A library for for doing arithmetic operations like addition, subraction, modulus, modular exponentiation, right shift, etc. was implemented using smart card enviroment. As it is not possible to use cryptographic processor directly, RSA encryption scheme was used to perform modular exponention. Results of implementation speed were given and it was concluded that whole client side implementation using Java Card enviroment was two slow so mixed model was suggested. This work also consist of technical and software analysis needed to perform electronic money implementation. Also a brief review of cryptographic ant mathematic methods used in Stefan Brands digital cash system was performed.
|
6 |
Piniginių prievolių vykdymo ypatumai mokėjimų ir atsiskaitymų sistemose / Peculiarities of performing monetary obligations in payment and settlement systemsBurneikytė, Lina 23 June 2014 (has links)
Negrynieji pinigai vis labiau iš apyvartos išstumia grynuosius pinigus ir ypač verslo pasaulyje tampa viena pagrindinių atsiskaitymo priemonių. Piniginių prievolių vykdymas negrynaisiais pinigais vyksta tarpininkaujant bankams, paprastai – per mokėjimų ir atsiskaitymų sistemas. Esant tokiai sudėtingai ekonominei situacijai, kokia yra dabar, visas finansų sektorius, įskaitant bankus, nuolat susiduria su įvairiomis rizikomis, dėl ko šio sektoriaus subjektų veikla pasitikima vis mažiau. Todėl šiuo darbu buvo siekiama, pirmiausia, susipažinti su mokėjimo sistemomis, joms būdingomis rizikomis bei jų valdymo būdais, išnagrinėti, kaip vystėsi Lietuvos mokėjimų sistemos, kokios jos yra ir kaip veikia dabar, kas jų laukia ateityje. Antra, daug dėmesio buvo skiriama piniginių prievolių vykdymo principams ir jų specifikai, vykdant pinigines prievoles per mokėjimų ir atsiskaitymų sistemas. Buvo analizuojamas piniginės prievolės vykdymo mokėjimo sistemose mechanizmas, piniginės prievolės įvykdymo laikas, vieta ir valiuta. Išsamiai buvo išnagrinėta banko atsakomybė už kliento pateikto mokėjimo nurodymo neįvykdymą ar netinkamą įvykdymą bei rizikos ir atsakomybės pasiskirstymas bankų nemokumo atveju. Rašant darbą buvo remiamasi užsienio autoriais – finansų ir bankų teisės specialistais, daug naudingos informacijos suteikė Lietuvos banko bei Europos Centrinio banko interneto svetainės. Žinoma, neapsieita ir be teisės aktų analizės. Analizuojami buvo ne tik dabar galiojantys Lietuvos ir... [toliau žr. visą tekstą] / Non-cash money increasingly displaces cash money and has become one of the main means of settlement in the business world. Non-cash performance of monetary obligations is proceeded through intermediation of banks, usually – through the payment and settlement systems. Considering the current complicated market situation, all finance sector, including banks, is constantly exposed to different risks, which results in decreased confidence in banks. Thus this thesis, first, introduces payment and settlement systems, related risks and their management instruments, analyses development of the Lithuanian payment systems, describes current Lithuanian payment systems, the way they operate, and their future prospects. Second, attention was paid to the peculiarities of performing monetary obligations in payment and settlement systems. The mechanism, time, place and currency of performing monetary obligations in payment and settlement systems have been analysed. Bank‘s liability for non-execution or an improper execution of the client‘s payment order, as well as allocation of risks and liabilities in case of bank‘s insolvency, have also been analysed in detail. The thesis is mainly based on two foreign authors – experts in finance and banking law, also a lot of useful information was provided by the websites of the Bank of Lithuania and European Central Bank. Of course, it was impossible to manage the thesis without analysing legal acts. Not only currently applicable legal acts of... [to full text]
|
7 |
Asmeninių finansų valdymo metodų Lietuvoje tyrimas / Investigation of personal finance management methods in LithuaniaJuodytė, Reda 03 June 2014 (has links)
Magistro baigiamajame darbe išanalizuoti asmeninių finansų valdymo metodai, kurie išsaugo kaupiamųjų piniginių atsargų perkamąją galią ilguoju laikotarpiu. Teorinėje darbo dalyje pateikiama asmeninių finansų samprata bei pinigų vertės išsaugojimo galimybės. Metodinėje dalyje pateikiama asmeninių finansų valdymo ir investavimo analizė bei išanalizuotos finansinės priemonės, kurios išlaiko piniginių atsargų vertę. / Master`s thesis analyzes personal finance management techniques that preserve purchasing power of cumulative cash reserve in the long run. The theoretical part presents personal finance management and investment analysis, deals with the financial instruments, which keep the value of cash reserves.
|
8 |
Lietuvos ikimokyklinių įstaigų sistemos plėtros politikos analizė / The policy analysis of pre schools' development in lithuaniaStašionytė, Agnė 25 November 2010 (has links)
„Šeima yra visuomenės ir valstybės pagrindas“. Daug valstybių greitai reaguoja į pakitusią šeimos padėtį, dėl to kylančias demografines, socialines ir ūkines problemas. Ilgą laiką visuomenėje vyravo konservatyvusis požiūris į moteris, buvo laikomasi patriarchalinio šeimos modelio, kada moters pagrindinė pareiga buvo auginti vaikus, tuomet dar nebuvo plėtojami darbo ir šeimos derinimo modeliai. Vėliau tobulėjant visuomenei, buvo pradėti modernizuoti šeimos politikos principai, atsirado šeimos ir darbo derinimo galimybės. Moterys norėdamos kuo greičiau grįžti ir toliau įsitraukti į darbo rinką savo mažus vaikus užrašo į ikimokyklinių įstaigų vaikų sąrašus. Tačiau tokia registracija dar neužtikrina tikrosios vietos vaikų darželyje. Taigi šiame darbe ir bus siekiama atskleisti ir išanalizuoti ikimokyklinių įstaigų tikrąją probleminę situaciją. Šio darbo tikslas – atlikti ikimokyklinių įstaigų sistemos plėtros politikos analizę. Darbe stengiamasi patvirtinti arba paneigti hipotezę, kad pakeistas ikimokyklinių įstaigų finansavimo modelis (būtent „pinigai paskui vaiką“ finansavimo įvedimas), leistų sureguliuoti rinką ir pašalinti problemą – ikimokyklinių įstaigų trūkumą. Darbo tikslui pasiekti ir išsikeltai hipotezei patvirtinti arba paneigti keliami uždaviniai: • Išnagrinėti politikos ir ikimokyklinio ugdymo politikos sąvokas. • Išanalizuoti ikimokyklinių įstaigų trūkumo probleminę situaciją ir apibrėžti pagrindinę problemą; • Pateikti ir išanalizuoti ikimokyklinio ugdymo įstaigų... [toliau žr. visą tekstą] / For long in the society predominated conservative attitude towards woman, patriarchal family model was kept, when woman’s main duty was to bring up children, then there were not being developed work and family coordination models. Later when the society began improving the principles of family policy were begun to modernize, possibilities of family and work coordination emerged. Women were eager to return and indulge in employment market, so they record their little children on to the list of preschool institutions. Though such recording doesn’t ensure a real place of children in the kindergarten. So the aim of theses is to reveal and analyze real problematic situation of preschool institutions. The goal of the work is to do the analysis of preschool institutions systems development policy. Here it is tried to prove or to negate the hypothesis that the changed model of preschool institutions financing (i.e. “money after a child” – financing establishing) would let regulate the market and would eliminate the problem – lack of preschool institutions. In the hypothesis dependent variable is the lack of preschool institutions; independent variable is a changed model of financing preschool institutions (“money after a child” financing establishment). To achieve goals and to accertain the hypothesis or to negate it certain tasks are raised: • To analyze policy and preschool institutions policy conceptions. • To analyze problematic situations and define the main problem. • To... [to full text]
|
9 |
Ribotos sumos elektroninių pinigų cirkuliacijos sistema / Limited amount electronic money circulation systemŠėža, Vygintas 13 August 2010 (has links)
Sparti elektroninės komercijos plėtra ir augimas natūraliai sąlygojo modernių, online aplinkai pritaikytų atsiskaitymo, mokėjimo sistemų atsiradimą. Itin svarbu tai, kad technologijų tobulėjimo pasėkoje ne tik eksponentiškai išaugo perduodamos informacijos kiekis, tačiau pakito pačios informacijos prigimtis – ji pati savaime, per se, tapo ekonominę vertę turinčiu objektu. Vartotojų noras saugiai atsiskaityti internete įtakojo, kad „online“ aplinkoje mažėja naudojimas tokių tradicinių atsiskaitymo priemonių kaip mokėjimo kortelės. Interneto vartotojai vis rečiau pasitiki šiuo mokėjimo įrankiu, kadangi vartotojai, pateikdami pardavėjui savo mokėjimo kortelės duomenis, susiduria su neteisėta šių duomenų panaudojimo rizika. Šiame darbe pateikiamas siūlomas dalinai prijungties režime veikiančios elektroninių pinigų cirkuliacijos sistemos, skirtos mažiems ir vidutiniams mokėjimams, modelis, besiremiantis sukurta Payword mikromokėjimų sistemos koncepcija. / Fast developing and growing of e-commerce determined the coming of modern payment systems. Intention of users to pay safely on the internet impacted the decrease of use of traditional payment system such as credit cards. It’s started to look for and design alternative ways of payment, such as smart cards systems or systems using software for saving monetary value. Traditional payment systems currently used by most e-commerce sites are not suitable for high volume, tiny valued transactions. There is a need of payment system that is cost effective, secure and easy to use. The purpose of this work is to propose a model of semi-online electronic money circulation system for small and average payments, which is based on a concept of R. Rivest and A. Shamir created micropayment system called Payword. The proposed model’s architecture and protocol are explained in detail. To increase performance of the system there was done a research to find out which hash algorithm and electronic signature algorithm is most suitable for the proposed model.
|
10 |
Mokėjimo kortelių ir kitų mokėjimo priemonių išleidimas ir operacijų su jomis atlikimas / Issuance of payment cards and other means of payment and carrying out of operations therewithLukšė, Erika 25 January 2008 (has links)
Telekomunikacijų ir informacinių technologijų plėtra iš pagrindų pakeitė komercinės veiklos pobūdį. Verslas, visai dar neseniai egzistavęs tradicinėje (popierinėje) aplinkoje, įgavęs kitas formas, persikėlė į naujas skaitmenines erdves. Ši veiklos sfera praplėtė tradicinę komerciją iki elektroninės, kur visi finansiniai, atsiskaitymo ar kiti santykiai yra palaikomi moderniomis ryšio priemonėmis. Tačiau naujosios technologijos, plačios jų panaudojimo galimybės bei augantys vartotojų poreikiai kelia iššūkius susiklosčiusiai tradicinei tvarkai. Atsiranda poreikis ir net būtinybė suformuoti pakankamą teisinę bazę, kuri reglamentuotų naujų mokėjimo priemonių prigimtį, įtvirtintų šių priemonių naudotojų ir leidėjų teisinius santykius, šalių tarpusavio įsipareigojimus, civilinės atsakomybės principus. Todėl neatsižvelgiant į tai, kad mokėjimo kortelės tapo savaime suprantamu reiškiniu, vis dėlto šios elektroninės mokėjimo priemonės reglamentavimas nėra pakankamas. Nėra teisinio tikrumo ir dėl kitų elektroninių mokėjimo priemonių. Dėl šios priežasties šiame magistro darbe pateikiama mokėjimo kortelių ir kitų elektroninių mokėjimo priemonių teisinė analizė Lietuvos bei Europos Sąjungos teisės kontekste, nustatomos galimos reglamentavimo spragos, jų atsiradimo priežastys bei pateikiami pasiūlymai. / The development of telecommunications and information technologies changed in the essence the character of commercial activity. Business, which quite recently existed only in the traditional (paper) medium, having acquired other forms, got transferred into new digital spaces. This sphere of activity expanded traditional commerce to electronic one, where all financial, settlement and other relations are being maintained by modern means of communication. Nevertheless, new technologies, wide opportunities of their application and increasing needs of consumers give challenge to the traditional procedure. A need and even necessity emerges to form the sufficient legal basis, which would regulate the origin of new instruments of payment, would enforce the legal relations between consumers and issuers, the mutual obligations of the parties, and principles of civil liability. Therefore, notwithstanding the fact that payment cards have become a comprehensible phenomenon, however, the regulation of those instruments of electronic payment is insufficient. Legal certainty does not exist in respect of other instruments of electronic payment either. Due to this reason, in this Master thesis, a legal analysis of payment cards and electronic payment instruments is given in the context of Lithuania and European Union, possible gaps in the regulation, causes of their emergence are identified, and proposals are provided.
|
Page generated in 0.0394 seconds