Spelling suggestions: "subject:"beräkningsstrategier"" "subject:"forskningsstrategi""
1 |
Räkna smartare : En litteraturstudie om den associativa genvägen / Count smarter : A litterature study about the associativity shortcutLindell, Sebastian, Meijer, Pontus January 2024 (has links)
Detta examensarbete fokuserar på associativitet inom matematikdidaktisk forskning. Fram till sent 90-tal har associativitet fått begränsad uppmärksamhet, vilket resulterar i relativt lite forskning jämfört med andra matematiska egenskaper. Trots att associativitet ligger till grund för flera beräkningsstrategier som undervisas i grundskolan, är förståelsen för denna egenskap ofta låg bland eleverna. Därför är intresset med vårt arbete att utforska metoder för att öka elevernas förståelse för associativitet och därigenom förbättra deras kunskaper inom matematik. Syftet med studien är att belysa med vilka ord som används för att beskriva associativitet i matematikdidaktisk forskning och dess relation med inversion. Genom systematiska sökningar i databaser identifierades 14 vetenskapliga artiklar för analys. Artiklarna analyserades med en komparativ metod för att identifiera och synliggöra hur associativitet behandlas inom dessa artiklar. Resultatet visar att associativitet beskrivs på olika sätt: som en genväg, strategi, genvägsstrategi och konceptuellt baserad strategi. Dessutom betraktas det som en sällan använd problemlösningsmetod bland elever. Det visar även att det finns en stark relation mellan inversion och associativitet. Studien framhäver också en stark koppling mellan inversion och associativitet. Slutsatsen är att artiklarna inte enbart diskuterar associativitet utan snarare en metod som bygger på och underlättar förståelsen av associativitet. Metoden visar sig vara mer effektiv än den traditionella vänster-till högerstrategin för att göra beräkningar i form utav dvs. Uttryck med tre termer där den andra operationen är räknesättens inverser.
|
2 |
Hur elever i årskurs 1-3 löser utvalda uppgifter i subtraktion / How pupils in grade 1-3 solve selected tasks in subtractionBellander, Rebecka January 2017 (has links)
Syftet är att undersöka hur elever i årskurserna 1-3 löser uppgifter i subtraktion och då främst med tiotalsövergång. Studien är gjord utifrån en kvalitativ ansats. Datainsamlingen genomförs med hjälp av 12 elevintervjuer där varje elev beräknar tre uppgifter och muntligt berättar hur de går tillväga. Detta analyseras sedan utifrån följande tre frågeställningar. På vilka sätt löser elever i åk 1-3 utvalda uppgifter i subtraktion? Vilka strategier och metod är vanligast bland elever i åk 1-3? Hur skiljer sig strategierna och metoderna åt vad gäller elever med fallenhet respektive svårighet i matematik? I studien framgår att huvudräkning är en vanlig metod i alla tre årskurser. Endast eleverna i årskurs 3 använder sig av lodrät algoritm som strategi då de beräknar vissa uppgifter. Eleverna väljer ofta strategi eller metod utifrån vad de för närvarande jobbar med i klassrummet. Resultatet visar att det finns flera metoder som inte är hållbara och dessa bör tidigt bytas ut. Om eleverna redan från årskurs 1 kan använda hållbara strategier när de beräknar subtraktion kommer detta att gynna elevernas fortsatta matematiklärande.
|
3 |
Hur räknar du ut 45 + 39? : En studie över vilka beräkningsstrategier högpresterande elever i matematik tillämpar vid aritmetiska uppgifter samt hur dessa beräkningsstrategier förhåller sig till arbetsminne.Kristensen, Cecilia, Birkdal, Hanna January 2021 (has links)
Mental arithmetic problems require cognitive skills such as decoding numbers, working memory and the use of mental computation strategies. Pupils obtain various computation strategies at school, but what kind of strategies do pupils who are high achievers in mathematics choose while solving mental arithmetic problems? This study aimed to investigate what kind of strategies pupils who are high achievers in mathematics used while solving mental arithmetic problems, and if there were any substantial findings in the correlation between those strategies and their audio and visual memory. This was done by using standardised tests for visual and audio memory. Twenty-four high achieving pupils in mathematics were recruited, and data was compiled with regards to age, gender and neurodevelopmental disorders. The following computation strategies were identified; full decomposition, partial decomposition, transformation strategy and arithmetic fact. The results showed that the participants achieved above mean results on visual memory and sequence memory tests. Gender differences were identified in terms of girls achieving higher results than boys on all memory tests, they also differed in their use of computation strategies. No differences between participants with and without neurodevelopmental disorders were identified. Participants using the transformation strategy exhibit the most amount of flexibility in terms of applying computation strategies. Arithmetic fact was required to be able to apply transformation strategy. Huvudräkning ställer krav på kognitiva förmågor såsom avkodning av siffror, arbetsminne och användning av beräkningsstrategier. Elever tillägnar sig olika beräkningsstrategier i matematikundervisningen, men vilka beräkningsstrategier väljer högpresterande elever i matematik vid huvudräkning? Syftet med denna uppsats var att identifiera vilka beräkningsstrategier som högpresterande elever i matematik använder sig av vid aritmetisk huvudräkning och hur beräkningsstrategierna förhåller sig till arbetsminne. Arbetsminnet undersöktes med tester i visuellt minne, visuellt sekvensminne, och fram- och baklänges sifferrepetition. Till studien rekryterades 24 högpresterande elever i matematik. Resultaten sammanställdes med avseende på ålder, kön och eventuella neuropsykiatriska funktionsvariationer (NPF). Följande beräkningsstrategier identifierades; talsortsvis beräkning, stegvis beräkning, talfakta och transformationsberäkning. Resultaten visade att deltagarna i studien uppnådde ett högre resultat än normalvariationen i visuellt minne och sekvensminne. Det fanns könsskillnader i form av att flickorna fick ett högre resultat än pojkarna på samtliga arbetsminnestester och att de båda könen kombinerade beräkningsstrategierna på olika sätt. Deltagare med NPF skilde sig inte från övriga deltagare gällande testresultat och användning av beräkningsstrategier. De som använde sig av transformationsberäkning uppvisade störst flexibilitet i sin tillämpning av beräkningsstrategier. Slutligen krävdes det talfakta för att transformationsberäkning skulle användas.
|
4 |
Hur räknar du 62 – 38? : En undersökning om elevers subtraktionsberäkningar i årskurs 2 och 3.Widegren, Helena January 2020 (has links)
Syftet med undersökningen är att öka förståelsen för elevers tankegångar vid subtraktions-beräkningar av tvåsiffriga och tresiffriga tal där utgångspunkten är elevers val av metoder och strategier. Vidare identifieras svårigheter elever möter vid subtraktion. Undersökningen utgår från skriftliga test med 90 elever från årskurs 2 och 3 som följs upp av en intervju med en tredjedel av eleverna. Resultatet visar att eleverna i årskurs 2 är mer flexibla i sina val av skriftliga beräkningsmetoder än eleverna i årskurs 3 där tre fjärdedelar av eleverna väljer standardalgoritm. Felet mindre från större är det mest frekventa felet vid beräkningar som kräver växling. Slutsatsen är att undervisningen påverkar både elevernas metodval och uppkomna feltyper. En annan preliminär slutsats är att felet mindre från större kan kopplas till att elever i sina uttryck byter plats på minuend och subtrahend.
|
Page generated in 0.1024 seconds