Spelling suggestions: "subject:"förskoleklass ocho årskurs 1."" "subject:"förskoleklass och3 årskurs 1.""
1 |
Grundläggande Taluppfattning : En litteraturstudie om elevers taluppfattning och undervisning i förskoleklass och grundskolans årskurs 1-6 / Foundational Number sense : A literature study about pupils’ number sense and teaching in preschool class to grade 6.Johansson, Saga, Svensson, Bim January 2020 (has links)
Taluppfattning innebär att förstå tals betydelse, relation och storlek. Taluppfattning ses som en grundläggande förutsättning för att elever ska kunna tillgodogöra sig matematikundervisningen i skolan. Litteraturstudiens syfte är att ta reda på hur forskning beskriver begreppet grundläggande taluppfattning och hur undervisning kan möjliggöra för elever att utveckla en god taluppfattning. I studien undersöks vad kurslitteratur, Skolverket samt internationell och svensk forskning framhåller om området. Materialet har inhämtats via litteratur och genom databassökningar. Taluppfattning och tals användning är en del av det centrala innehållet i kursplanen i matematik. Trots detta visar internationella undersökningar att de kunskaper som krävs för att utveckla en grundläggande taluppfattning är otillräckliga hos svenska elever i årkurs 4. Resultatet visar att forskare i stort sätt är överens om vad taluppfattning innebär men de väljer att beskriva begreppet på delvis olika sätt och med varierande fokus på vad som är viktigt. Enligt artiklarna som har studerats innebär det att elever har utvecklat en grundläggande taluppfattning när de har kunskap om positionssystemet, uppdelning av tal, uppskattningsförmåga, de fyra räknesätten och olika beräkningsmetoder samt symboler för tal och samband. Användandet av tallinje och konkret material kan utveckla elevers grundläggande taluppfattning. I diskussionen framkommer varför denna studie är viktig för vårt framtida yrke som lärare och det konstateras att studien har gett en bred inblick i ämnesområdet. Det är viktigt att lärare är medvetna om elevers taluppfattning och hur undervisning kan planeras för att stötta elever så att de utvecklar en god taluppfattning.
|
2 |
Högläsning - en komplex praktik? : En kvalitativ studie om lärares erfarenheter kring högläsningens möjligheter och utmaningarBarsoum, Diana, Engström, Maja January 2023 (has links)
Syftet med studien är att få en större förståelse för högläsningens betydelse och utifrån lärares erfarenheter kartlägga eventuella möjligheter och svårigheter med högläsningen. De medverkande lärarna arbetar på två olika skolor i Sverige, i förskoleklass och årskurs 1. En kvalitativ insamlingsmetod har använts i studien för att besvara frågeställningarna genom semistrukturerade intervjuer. Högläsning ses ur ett sociokulturellt perspektiv som bygger på interaktionen mellan lärare och elever. Studien visar att det finns en samsyn hos de intervjuade lärarna gällande högläsningens betydelse, däremot skiljer det sig något mellan lärarnas upplevda utmaningar. Resultatet visar att lärarna anser att högläsning bör vara en del av undervisningen eftersom den har stor betydelse för elevernas ordförråd. Resultatet visar även att lärarna anser att det finns ett samband mellan högläsning och elevers språkutveckling samt att det är av vikt att eleverna är delaktiga under högläsning. Studien visar att det främst förekommer utmaningar för lärarna att anpassa högläsningen på en nivå som passar alla elever.
|
3 |
Möjligheter med kartläggning - för elever med svårigheter i svenskämnet : En kvalitativ studie där möjligheter med kartläggning kommer att lyftas fram, och hur skolans pedagoger arbetar utifrån dessa.Broberg, Vilma, Gradin, Lizette January 2022 (has links)
Syfte:Syftet med studien är att få en fördjupad kunskap och översikt, över hur lärarna på olika skolor arbetar med kartläggning utifrån de svårigheter som finns i svenskämnet. Även vilka möjligheter elever får utifrån kartläggning, där vikten ligger på vilka anpassningar som måste tillämpas. Metod:En kvalitativ studie där förskoleklasslärare och årskurs 1 lärare intervjuas via e-mail på grund av den rådande pandemin (-covid-19). Resultat:Studien är en kvalitativ studie där kvalitativa intervjuer har genomförts. Intervjuerna resulterade i att förskoleklasslärare-och årskurs 1 lärare på olika skolor använder sig av samma kartläggningsmaterial. Kartläggningen som görs är på höstterminen för att tidigt kunna fånga upp elever svårigheter i svenskundervisningen och tillämpa anpassningar vid behov. Lärarna genomför kartläggningarna på olika sätt och de kommer visas senare i studien.
|
Page generated in 0.0526 seconds