1 |
Skadade fotbollsspelares uppfattning om fysioterapeutens insats och betydelse under en rehabiliteringsperiod : En enkätstudieNilsson, Daniel, Schäufele, Emma January 2017 (has links)
Bakgrund: Fotbollsspelare löper hög risk att drabbas av skada. Det finns tendens att återvända för tidigt till fullt fotbollsutövande innan skadan är helt läkt och utan att en adekvat rehabilitering har utförts. Utförs rehabilitering med hjälp av en fysioterapeut som besitter god kunskap inom området kan skadans läkningsprocess stimuleras. Fysioterapeutiska insatser under hela skadeförloppet kan ge fotbollsspelare bättre förutsättningar till en lyckad rehabilitering. Syfte: Syftet med studien var att undersöka skadade fotbollsspelares uppfattning om fysioterapi och fysioterapeutiska insatser under en rehabiliteringsperiod. Metod: Kvantitativ tvärsnittsstudie för kartläggning av populationen fotbollsspelare i division I i Norrland. Retrospektiv data samlades in med egenkonstruerad webbenkät som skickades ut till 130 personer varav 62 besvarade den. Bortfall gjorde att 57 personer inkluderades i studien. Insamlad data analyserades deskriptivt. Resultat: Majoriteten av deltagarna använde fysioterapi under en rehabiliteringsperiod. Fotbollsspelarna uppgav att tillgång till en annan yrkesgrupp var den vanligaste orsaken till utebliven fysioterapi. Deltagarna framhävde även att fysioterapeutens övervägande uppgifter var manuella behandlingar och upprättning av rehabiliteringsprogram. 13,6 % uppgav att fysioterapeutiska insatser förekom i både akuta och subakuta skedet. Konklusion: Resultatet av studien visar att fotbollsspelares värdering och användning av fysioterapi är hög. Fysioterapeutens närvaro under hela skadeförloppet behöver utvecklas för att ge fotbollsspelare bättre förutsättningar att återgå till full fotbollsaktivitet och förhindra återfall av tidigare skada. Studien ger en indikation på fotbollsspelares uppfattning avseende fysioterapi och fysioterapeutiska insatser. Fler studier bör göras som inkluderar fler fotbollsspelare för att på det viset kartlägga en större population.
|
2 |
Fotbollsspelares förhållningssätt till kost : En enkätundersökning om fotbollsspelares förhållningssätt till kost / : A survey of football players’ approach to nutritionEriksson, Sebastian, Jönsson, Jon January 2017 (has links)
Vad behöver en fotbollsspelare för att lyckas? Det är svårt att säga precist vad som krävs. Det finns många faktorer som väger in. Det kan vara allt från träning till sömn och kost. I denna studie har syftet varit att beskriva vilket förhållningssätt damfotbollsspelare på elitnivå och herrfotbollspelare på amatörnivå har till kost. Detta gjordes genom enkät som nämndes innan den skickades ut att den var frivillig och anonym. I resultatet framgick att det var få av fotbollsspelarna som följde en planerad kosthållning, och att det var ännu färre som använde sig av kosttillskott för bättre prestation. Det var ingen större skillnad mellan elitlag och amatörlag när det gäller förhållningssätt till kost. / What does a football player need to successfull? It is difficult to say precisely what is required. There are many factors involved. It can be everything from training to sleep and nutrition. In this study the aim is to describe football players’ (women elite and men amateur) diet. This was done through questionnaires which was mentioned before it was sent out that it was voluntary and anonymous. The result showed that it was few of the football players that followed a diet, and it was even less player that used supplements for increased performance. There was not much difference between the elite teams and amateur teams in terms of approach to nutrition.
|
3 |
Den återstående kontraktstidens inverkan på fotbollsspelares psykiska hälsa.Dahlberg, Mikael January 2013 (has links)
Det har tidigare forskats på sambandet mellan tillfälliga anställningar och individers välbefinnande. Forskningen har däremot inte uppmärksammat om längden på den återstående avtalstiden har någon inverkan på de anställdas psykiska hälsa. Syftet med denna studie var att undersöka om längden på den återstående kontraktstiden kan predicera fotbollsspelares psykiska hälsa. Studien kontrollerade även om ålder, föräldraskap och planer för framtiden kunde ha någon inverkan på spelares psykiska hälsa i relation till återstående kontraktstid. Detta undersöktes genom en enkätstudie där 101 professionella fotbollsspelare från fem svenska elitlag deltog. Det huvudsakliga resultatet av studien var att återstående kontraktstid inte kunde predicera psykisk hälsa. Det framkom dock att planering för framtiden hade en positiv inverkan på vissa delar av spelarnas psykiska hälsa. En möjlig förklaring till varför återstående kontraktstid inte kunde predicera psykisk hälsa är att ett utgående kontrakt kan upplevas både som positivt och negativt.
|
4 |
Fotbollsspelares användande av visualisering och self-talk i samband med idrottandetDahl, Oscar, Nilsson, Tommie January 2009 (has links)
<p>Syftet med studien var att undersöka fotbollsspelares upplevelser av visualisering, fotbollsspelares upplevelser av self-talk och om det finns något samband mellan deras upplevelser av visualisering och self-talk. I studien deltog tio manliga fotbollsspelare i Sverige med en medelålder på 23 år (SD = 4.029). Resultatet från undersökningen analyserades kvalitativt. Resultatet visade att nio av tio spelare använde sig av visualisering. Fotbollsspelarna upplevde både frivillig och ofrivillig visualisering. Alla nio spelare använde visualisering i samband med tävling och vanligt upplevda visualiseringsmönster var: Brytning, Överlappning och Göra mål i syfte att hitta rätt känsla. Alla tio spelare använde sig av self-talk, i samband med träning och tävling. Använda self-talkmönster bland spelarna var t.ex.: ”Kom igen nu”, ”Jag är stark” och ”Spela med hjärtat” och användes bla. för att förbättra koncentrationen, prestationen och hitta en positiv känsla. Vidare visade resultatet att fyra av tio spelare kombinerade visualisering och self-talk i samband med träning eller tävling. Resultatet diskuterades i relation till tidigare visualiserings- och self-talk-forskning.</p>
|
5 |
Fotbollsspelares användande av visualisering och self-talk i samband med idrottandetDahl, Oscar, Nilsson, Tommie January 2009 (has links)
Syftet med studien var att undersöka fotbollsspelares upplevelser av visualisering, fotbollsspelares upplevelser av self-talk och om det finns något samband mellan deras upplevelser av visualisering och self-talk. I studien deltog tio manliga fotbollsspelare i Sverige med en medelålder på 23 år (SD = 4.029). Resultatet från undersökningen analyserades kvalitativt. Resultatet visade att nio av tio spelare använde sig av visualisering. Fotbollsspelarna upplevde både frivillig och ofrivillig visualisering. Alla nio spelare använde visualisering i samband med tävling och vanligt upplevda visualiseringsmönster var: Brytning, Överlappning och Göra mål i syfte att hitta rätt känsla. Alla tio spelare använde sig av self-talk, i samband med träning och tävling. Använda self-talkmönster bland spelarna var t.ex.: ”Kom igen nu”, ”Jag är stark” och ”Spela med hjärtat” och användes bla. för att förbättra koncentrationen, prestationen och hitta en positiv känsla. Vidare visade resultatet att fyra av tio spelare kombinerade visualisering och self-talk i samband med träning eller tävling. Resultatet diskuterades i relation till tidigare visualiserings- och self-talk-forskning.
|
6 |
Kunskap om dental erosion hos en grupp fotbollsspelare / Knowledge about dental erosion among a group of football playersPettersson, Lisa, Gustafsson, Ellinor January 2014 (has links)
Introduktion: Erosionsskador är ett växande problem bland barn, ungdomar och unga vuxna. Dental erosion har en multifaktoriell etiologi som består av endogena och exogena orsaker. Att erosionsskador på tänderna ökar kan bero på den höga konsumtionen av sura drycker bland barn, ungdomar och unga vuxna. Personer som idrottar kan löpa risk för dental erosion på grund av frekvent intag av sura sport/energidrycker men även till följd av påverkat salivflöde. Få studier har undersökt fotbollsspelares kunskap om dental erosion och dess konsumtion av sport/energidryck. Syfte: Att studera kunskapen om erosionsskador bland en grupp fotbollsspelande kvinnor och män. Frågeställningar: Vilken kunskap har fotbollsspelande kvinnor om erosionsskador? Vilken kunskap har fotbollsspelande män om erosionsskador? Vilken konsumtion har fotbollsspelarna av energi/sportdryck? Metod: Studien är en kvantitativ, empirisk, tvärsnittsstudie. Resultat: Totalt deltog 44 personer i studien, 29 kvinnor och 15 män. Femtiotvå procent av kvinnorna och 60 % av männen hade hört talas om erosionsskador på tänderna. Fyrtiofem procent av kvinnorna och 40 % av männen svarade att erosionsskador på tänderna är frätskador. Totalt svarade 32 % att de brukar konsumera sport/energidryck. Konklusion: Studien visade att deltagarna hade relativt låg kunskap om dental erosion.
|
7 |
Professionella fotbollsspelares arbetsskyldighet. / Professional football players obligations to work.Landström, Elin January 2018 (has links)
No description available.
|
8 |
Upplevelser av ACL-ruptur och efterföljande fysioterapi hos fotbollsspelare på distriktsnivå i Sverige / Experiences of ACL-rupture and subsequent physiotherapy in football players at an amateur level in SwedenHåkansson, Roger, Ramberg, Michael January 2021 (has links)
Inledning: Årligen opereras ungefär 3500 personer i Sverige på grund av en ACL-ruptur. Av dessa 3500 är 1500 direkt kopplade till fotbollsspelande. Fotboll är den aktivitet som orsakar flest skador, både hos män och kvinnor. För aktiva fotbollsspelare som har varit med om en ACL-ruptur och vill fortsätta spela är oftast operation att föredra. Efter operationen följer en lång rehabilitering för att bygga upp muskulaturen runt knäet igen, detta sker i tät kontakt med en fysioterapeut. Fysioterapeuten har en viktig roll för den behandlade individen, både på ett fysiologiskt och psykologiskt plan under rehabiliteringsperioden. Syfte: Syftet är att utforska hur fotbollsspelare på distriktsnivå upplever olika aspekter av korsbandsskadan samt den fysioterapeutiska behandlingen. Metod: Kvalitativa intervjuer med stöd av en semistrukturerad intervjuguide genomfördes och bearbetades sedan med en kvalitativ innehållsanalys. Fem fotbollsspelare som hade genomgått en korsbandsoperation och återgått till fotbollsspelande intervjuades i studien. Resultat: Analysen av de fem intervjuerna resulterade i de två huvudkategorierna ”Patientens personliga upplevelse av korsbandsskadan” och ”Fysioterapeutens roll”. De två huvudkategorierna hade fem underkategorier vardera. Konklusion: Resultatet av studien tyder på att fotbollsspelare efter en korsbandsskada går igenom en jobbig period kantad av utanförskap och motgångar. Fysioterapeutens förhållningssätt, bemötande och sättet fysioterapeuten kommunicerar på är viktiga faktorer eftersom det skapar tillit till patienten, vilket ökar chanserna för en lyckad rehabilitering. Ytterligare studier med fler deltagare behövs.
|
9 |
Aerob träning för fotbollsspelareIvarsson, Nicklas January 2007 (has links)
Syftet med examensarbetet har varit att analysera fysiologisk litteratur och intervjua fem fotbollstränare från division ett till division tre i Sverige/Danmark om aerob träning i fotbollsklubbar. Den fysiologiska litteraturen har varit vetenskapliga studier om aerob träning och Svenska Fotbollförbundets utbildningslitteratur av Balsom(2003). Här har jag velat jämföra dessa två delar för att sedan kunna uppmärksamma likheter eller skillnader för hur rekommendationerna inom aerob träning ser ut i fotbollen. Den del ligger även till grund för analysen jag har gjort av fotbollstränarnas uttalanden om vad för sorts aerob träning de föredrar att bedriva på sina träningar. Ett annat verktyg jag har använt mig av till analysen av intervjuerna var Bourdieus habitusbegrepp. Det med anledning av att kunna förklara varför tränare använder sig av den specifika träningsmetod de praktiserar och om metoden är hämtad från deras tränarutbildning, annan vetenskaplig litteratur eller utifrån den egna erfarenheten. Till bakgrund i arbetet har jag analyserat och beskrivit dessa tre källorna som ligger bakom tränarnas val av träningsmetod, detta för att ge en ökad förståelse.Sammanfattningsvis blev resultatet av intervjuerna intressant när det började uppstå ett fenomen efter de tre första tränarna. Två av tre tränare vände på den rekommenderade träningen med arbete och vila i relation 2:1 och istället använde sig av en relation på 1:2 i arbete/vila under träningspassen. Intrycket minskades sedan när den fjärde och femte tränaren prioriterade arbete/vila i relation 1:1. Ett sammanband mellan alla tränare var att deras erfarenhet låg till grund för den kunskap de använder för att planera träningen och val av metoder. Slutsatsen blir att dagens träningsmetoder för fotbollsspelare i division 1-3 i Sverige/Danmark byggs utifrån traditionella metoder och den erfarenhet dagens tränare samlat på sig. Tecken på att fotbollstränare inte använder sig av samma träningsmetoder och relation i arbete/vila som tränarutbildningen och vetenskapliga studier rekommenderar finns också. / Bakgrund: Att träna uthållighet med en hjärtfrekvens på 90-95% av max och intervaller på 3-8 minuter har visat sig ge förbättrad aerob effekt. Ökad aerob träning resulterar i längre distans löpt under match, antalet involveringar med bollen och antalet rusher. Det har även visat sig i en del fotbollsligor att det finns ett samband mellan lag i toppen av ligan med en högre VO2 max än resterande lag från botten av tabellen. Den frågeställning jag använder är följande, vad för sorts träning använder fotbollstränare sig av för att förbättra den aeroba kapaciteten, hur ser innehållet i tränarutbildningen ut då det gäller träning i jämförelse med det som den vetenskapliga litteraturen föreslår, hur mäter/kontrollerar tränare belastningen under träningen och var hämtar tränare sin information om aerob träning.Mål/syfte: Huvudmålet för uppsatsen har varit att studera hur fotbollsklubbar bedriver aerob träning. Jag har även velat undersöka vad bakgrunden till valet av träningsmetod är för tränarna. Metod: Till grund för uppsatsen ligger en litteraturanalys baserad på tre olika områden som jag tror kan vara en bidragande faktor för tränarnas val av träningsmetod. De analyserade områdena är vetenskapliga studier för aerob träning, tränarutbildningens litteratur och fotbollens inre liv med dess kulturer och traditioner. För att undersöka hur träningsmetoderna ser ut i praktiken har jag intervjuat fem stycken fotbollstränare från division ett till division tre i Sverige/Danmark. Resultat: Två av fem fotbollstränare i undersökningen prioriterade en relation på 1:2 i arbete/vila på träningen. Tre tränare använde sig av en lika lång viloperiod som arbetsperiod(relation 1:1 i arbete/vila). Samtliga tränare baserade träningsmetoderna på erfarenhet och inte från den information de fått via tränarutbildningen eller andra vetenskapliga studier. Slutsats: En slutsats från studien är att traditionella träningsmetoder lever kvar i dagens moderna fotboll eftersom nutidens tränare väljer att basera sina träningsmetoder på deras egen erfarenhet och inte rekommendationerna från nyare forskning eller utbildning.
|
10 |
Effekter på proprioceptionen efter ett 4-veckors träningsprogram för manliga elitfotbollsspelare med tidigare fotledsdistorsion : En experimentell pilotstudie / Effects on proprioception after a 4-week training program for elite male soccer players with previous ankle sprain : An experimental pilot studyCarlsson, Viktor, Cervin, Filip January 2023 (has links)
Bakgrund: Fotledsdistorsioner är en vanligt förekommande skada inom fotbollen. När fotledsdistorsioner sker blir proprioceptionen oftast nedsatt. Fotledsdistorsioner kan ha en påverkan på fotledens proprioception två år efter att skadan har skett och risken för att skada sig igen är större. Proprioceptionen är förmågan att kunna avgöra kroppens position och rörelse i rummet och kan delas in i tre undergrupper: Kraft-, rörelse- och positionssinne. Ankelns rörelseförmåga och förmåga att positionera sig med hjälp av proprioceptionen är viktig för att kunna utföra komplexa motoriska uppgifter. Genom träning går det att förbättra proprioceptionen. Proprioceptionsträning kan delas in i implicit respektive explicit träning. Syfte: Syftet med studien var att undersöka om fyra veckor med implicit och explicit proprioceptionsträning påverkar fotledens ledpositionssinnet hos manliga elitfotbollsspelare med tidigare fotledsdistorsion. Metod: Fem elitfotbollsspelare rekryterades till studien med medelåldern 23 år. Deltagarna tränade proprioceptionsträning tre gånger i veckan i fyra veckor. Resultatet mättes med ledpositioneringstest (Joint position sense test, JPS-test) både före och efter intervention. Resultat: Resultatet av mätningarna visar att tre av fem deltagare fick en förbättring av höger respektive vänsters ankelleds positionssinne efter interventionen samt att det främst är personer med redan nedsatt proprioception som kan antas förbättras av träningen. Konklusion: Studien visade på att ett fyra veckors träningsprogram med implicit och explicit proprioceptionsträning verkar ge positiva resultat på ledpositionssinnet för professionella fotbollsspelare med tidigare fotledsdistorsion. Dock behövs det mer forskning inom detta område för att säkerställa detta mer noggrant, förslagsvis studier med fler deltagare och längre interventionstid, samt långtidsuppföljningar.
|
Page generated in 0.0643 seconds