Spelling suggestions: "subject:"historietter"" "subject:"historietas""
1 |
Folkmord i läromedlen : En undersökning om folkmords behandling i fem läromedel för gymnasiets A kurs i historia / Genocide in the school textbooks : a study about how genocide is treated in five high school history booksBjörk, Martin January 2010 (has links)
<p>A large number of genocides have taken place in our history. The purpose of this essay is to examine how genocide is treated in five high school history textbooks. I have studied a large number of issues. I have examined which genocides are discussed in the textbooks and which genocides the textbooks don’t discuss. I have also examined if there are differences between the textbooks about that matter. I have studied in which context the genocides are discussed. I have also examined how the genocides are described and if there are any differences between the authors about that matter.</p><p>The method of the essay is a quantitative and qualitative text analysis. I have used the following history theories in my analysis: a critical emancipation perspective of history<em>, </em>the materialist <em>conception of history</em> and the <em>idealist conception of history.</em> In the essay a have used Frank Chalks and Kurt Jonassohns definition of genocide.</p><p>The study has shown that a large number of genocides are discussed in the textbooks, but also that a large number are not discussed. There are differences between the textbooks about that matter. The study has confirmed the critical emancipation perspective of history.</p><p>The study has shown that the descriptions of the genocides have its similarities and it's differences.</p>
|
2 |
System under omvandling : Historiematerialistiska förklaringar av förändring i den svenska historieskrivningen 1975–1988Sandberg, Tommy January 2012 (has links)
Studien handlar om förklaringar av förändring hos några av de forskare med historiematerialistiska inslag som hade en framträdande roll på 1970- och 1980-talen. Övergången från feodalism till kapitalism och industriarbetarens roll i arbetsprocessen var två fält som var på tapeten under denna period, som kan härledas ur den radikala 68-rörelsen. Med sociologen Piotr Sztompkas systemmodell som teoretisk ram undersöktes Christer Winbergs, Maths Isacsons, Anders Floréns, Lars Olssons och Lars Ekdahls avhandlingar samt ett verk av Alf Johansson. Syftet var att utforska de teoretiska utgångspunkterna och slutsatserna i alstren. Svar söktes på vilka drivkrafter författarna anger till förändringarna i sitt material; var i systemet på mikro-, meso- eller makronivå dessa förändringar inträffar; och vad förändringarna leder till. Metoden kan kallas idéanalytisk. Feodalismen och kapitalismen transformeras (övergår till ett annat system, eller med Marx ord: socio-ekonomisk formation) respektive reproduceras extensivt i källmaterialet. Detta utifrån Sztompka. Drivkrafter till förändringarna anges vara överskottsproduktion, ökad efterfrågan på marknader, strävan efter kapitalackumulation (på grund av konkurrens på just marknaden), statliga angelägenheter, geografin och arbetarnas försörjningsbehov. Förändringarna äger rum i systemets sammansättning (såsom folkökningar, rekrytering av okvalificerad arbetskraft och uppkomsten av "halvlärda" arbetare), struktur (i form av differentiering av producenter och hierarkisk arbetsdelning), funktioner (främst gruppers eller klassers förhållande till produktionsmedlen och arbetarnas roll i arbetsprocessen) och gränser (såsom nya yrkestitlar, hopsättningen av nya ekonomiska grupper och igen de "halvlärda" arbetarnas uppkomst), i relationerna mellan eventuella subsystem (till exempel mellan såg och brädgård, sätteri och tryckeri eller kontors- och produktionsavdelningar) och i omgivningen utanför systemet (såsom årstidernas växling, nyodling och, åtminstone om mikroperspektiv gäller, ökad efterfrågan på marknader och arbetares försörjningsbehov). Den övergripande slutsatsen är att systemmodellen kan organisera förklaringar av historisk förändring schematiskt även när utgångspunkterna är något heterogena. Operationaliseringen kräver dock ytterligare arbete. Att använda Sztompka som styrmedel på ett otryckt källmaterial är ingen omöjlighet. Uppsatsen är en ingång till historiografin ämnad att bygga vidare på. / I sammanfattningen på sidan 34, rad 13–15, fattas ett steg i en slutledning. Meningen om Floréns studie av Jäders bruk är därför struken i abstractet ovan.
|
3 |
Folkmord i läromedlen : En undersökning om folkmords behandling i fem läromedel för gymnasiets A kurs i historia / Genocide in the school textbooks : a study about how genocide is treated in five high school history booksBjörk, Martin January 2010 (has links)
A large number of genocides have taken place in our history. The purpose of this essay is to examine how genocide is treated in five high school history textbooks. I have studied a large number of issues. I have examined which genocides are discussed in the textbooks and which genocides the textbooks don’t discuss. I have also examined if there are differences between the textbooks about that matter. I have studied in which context the genocides are discussed. I have also examined how the genocides are described and if there are any differences between the authors about that matter. The method of the essay is a quantitative and qualitative text analysis. I have used the following history theories in my analysis: a critical emancipation perspective of history, the materialist conception of history and the idealist conception of history. In the essay a have used Frank Chalks and Kurt Jonassohns definition of genocide. The study has shown that a large number of genocides are discussed in the textbooks, but also that a large number are not discussed. There are differences between the textbooks about that matter. The study has confirmed the critical emancipation perspective of history. The study has shown that the descriptions of the genocides have its similarities and it's differences.
|
4 |
System under omvandling Historiematerialistiska förklaringar av förändring i den svenska historieskrivningen 1975–1988Sandberg, Tommy January 2012 (has links)
Studien handlar om förklaringar av förändring hos några av de forskare med historiematerialistiska inslag som hade en framträdande roll på 1970- och 1980-talen. Övergången från feodalism till kapitalism och industriarbetarens roll i arbetsprocessen var två fält som var på tapeten under denna period, som kan härledas ur den radikala 68-rörelsen. Med sociologen Piotr Sztompkas systemmodell som teoretisk ram undersöktes Christer Winbergs, Maths Isacsons, Anders Floréns, Lars Olssons och Lars Ekdahls avhandlingar samt ett verk av Alf Johansson. Syftet var att utforska de teoretiska utgångspunkterna och slutsatserna i alstren. Svar söktes på vilka drivkrafter författarna anger till förändringarna i sitt material; var i systemet på mikro-, meso- eller makronivå dessa förändringar inträffar; och vad förändringarna leder till. Metoden kan kallas idéanalytisk. Feodalismen och kapitalismen transformeras (övergår till ett annat system, eller med Marx ord: socio-ekonomisk formation) respektive reproduceras extensivt i källmaterialet. Detta utifrån Sztompka. Drivkrafter till förändringarna anges vara överskottsproduktion, ökad efterfrågan på marknader, strävan efter kapitalackumulation (på grund av konkurrens på just marknaden), statliga angelägenheter, geografin och arbetarnas försörjningsbehov. Förändringarna äger rum i systemets sammansättning (såsom folkökningar, rekrytering av okvalificerad arbetskraft och uppkomsten av "halvlärda" arbetare), struktur (i form av differentiering av producenter och hierarkisk arbetsdelning), funktioner (främst gruppers eller klassers förhållande till produktionsmedlen och arbetarnas roll i arbetsprocessen) och gränser (såsom nya yrkestitlar, hopsättningen av nya ekonomiska grupper och igen de "halvlärda" arbetarnas uppkomst), i relationerna mellan eventuella subsystem (till exempel mellan såg och brädgård, sätteri och tryckeri eller kontors- och produktionsavdelningar) och i omgivningen utanför systemet (såsom årstidernas växling, nyodling och, åtminstone om mikroperspektiv gäller, ökad efterfrågan på marknader och arbetares försörjningsbehov). Den övergripande slutsatsen är att systemmodellen kan organisera förklaringar av historisk förändring schematiskt även när utgångspunkterna är något heterogena. Operationaliseringen kräver dock ytterligare arbete. Att använda Sztompka som styrmedel på ett otryckt källmaterial är ingen omöjlighet. Uppsatsen är en ingång till historiografin ämnad att bygga vidare på.
|
5 |
Historia och det förflutnas spegel : Pragmatiska perspektiv på det senaste halvseklets historieteoretiska debatt / History and the mirror of the past : A pragmatic perspective on debates in historical theory in Sweden 1965-2015Hamnell, Bruno January 2015 (has links)
This master thesis studies debates on historical theory in Sweden ́s two main historical journals, Historisk tidskrift and Scandia, during the last fifty years. The study investigates discussions of epistemological questions, the purposes of historical writing, and the influence of postmodernism. The theoretical approach and methodology used is inspired by the American pragmatist philosopher Richard Rorty. In a concluding chapter Rorty’s writings are used to confront the study’s results. The purpose of this is to highlight certain problems from the investigation. It is argued that the vocabulary used by the Swedish historians is an effect of the correspondence theory of truth, and that a pragmatic approach to the study of history could help history break free from that unfortunate vocabulary.
|
Page generated in 0.0691 seconds