Spelling suggestions: "subject:"kravs ocho kontroll"" "subject:"kravs och3 kontroll""
21 |
Personliga assistenters psykosociala arbetsmiljö : En kvalitativ studie på ett privat assistansföretag / The psychosocial work environment of personal assistants : A qualitative study of a private assistance companyEriksson, Emelie, Steby, Martin January 2009 (has links)
<p> </p><p> </p><p> </p><p><p>Personlig assistans är en relativt ny yrkesgrupp som skall utföra grundläggande behov åt brukaren så att denne har möjligheten att leva som alla andra. I arbetsmiljölagen (1977:1160; AML) finns regler om skyldigheter för arbetsgivare att verka för en god arbetsmiljö för sina arbetstagare samt att förebygga ohälsa och olycksfall. Denna lag utgör en rättighetslag för personliga assistenter. Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en rättighetslag för brukare med stora och varaktiga funktionshinder. I denna lag är brukares självbestämmande centralt.</p><p>Det förekommer dock att bestämmelser i dessa lagar hamnar i konflikt med varandra, vilket medför att personliga assistenters rättigheter ställs mot brukares rättigheter. Ingenstans finns det uttryckt att den ena lagen står över den andra men ofta utfaller praktiken i att personliga assistenter i dessa fall får ge vika för brukarens självbestämmande. Detta kan medföra praktiska problem för vårt uppsatsföretags personliga assistenter och dess brukare.</p><p>Företaget som vi skriver vårt examensarbete för är ett privat assistansföretag med omkring 150 anställda personlig assistenter. En av deras viktigaste uppgifter är att matcha den personliga assistentens och brukarens intressen.</p><p>Vi har i denna studie valt att inrikta oss mot psykosocial arbetsmiljö och ämnar genom intervjuer belysa ett antal personliga assistenters arbetssituation och deras tankar och upplevelser kring denna, med fokus på de motsättningar som kan uppstå i rättighetslagarna arbetsmiljölagen (1977:1160, AML) och lag om stöd och service för vissa funktionshindrade (1993:387, LSS). Vi har valt att undersöka och besvara följande frågeställningar:</p><p> </p><p>Vad uttrycker arbetsmiljölagstiftningen om den personliga assistentens rättigheter?</p><p>Vilken inverkan har lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade på den personliga assistentens arbetsskyldighet?</p><p>Hur upplever de intervjuade personliga assistenterna sin psykosociala arbetssituation?</p><p>Hur förhåller sig den teoretiska konflikten i praktiken utifrån de anställdas perspektiv?</p></p><p><p>Vi analyserar de personliga assistenternas psykosociala arbetsmiljö utifrån Karaseks krav och kontroll, Johnsons vidareutvecklade dimension av modellen med socialt stöd samt även Antonovskys KASAM-modell. Vidare använder vi lagstiftning till grunden för vår uppsats. Utgångspunkten är att en personlig assistent skall utföra de funktionshindrades rätt enligt LSS så länge arbetsuppgifterna inte är farliga, förbjudna eller kränker den personliga assistenten. Vi har kommit fram till att upplevelsen av arbetssituationen för våra intervjupersoner skiljer sig beroende på vilken känsla av sammanhang de känner i arbetet.</p></p>
|
22 |
Personliga assistenters psykosociala arbetsmiljö : En kvalitativ studie på ett privat assistansföretag / The psychosocial work environment of personal assistants : A qualitative study of a private assistance companyEriksson, Emelie, Steby, Martin January 2009 (has links)
Personlig assistans är en relativt ny yrkesgrupp som skall utföra grundläggande behov åt brukaren så att denne har möjligheten att leva som alla andra. I arbetsmiljölagen (1977:1160; AML) finns regler om skyldigheter för arbetsgivare att verka för en god arbetsmiljö för sina arbetstagare samt att förebygga ohälsa och olycksfall. Denna lag utgör en rättighetslag för personliga assistenter. Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en rättighetslag för brukare med stora och varaktiga funktionshinder. I denna lag är brukares självbestämmande centralt. Det förekommer dock att bestämmelser i dessa lagar hamnar i konflikt med varandra, vilket medför att personliga assistenters rättigheter ställs mot brukares rättigheter. Ingenstans finns det uttryckt att den ena lagen står över den andra men ofta utfaller praktiken i att personliga assistenter i dessa fall får ge vika för brukarens självbestämmande. Detta kan medföra praktiska problem för vårt uppsatsföretags personliga assistenter och dess brukare. Företaget som vi skriver vårt examensarbete för är ett privat assistansföretag med omkring 150 anställda personlig assistenter. En av deras viktigaste uppgifter är att matcha den personliga assistentens och brukarens intressen. Vi har i denna studie valt att inrikta oss mot psykosocial arbetsmiljö och ämnar genom intervjuer belysa ett antal personliga assistenters arbetssituation och deras tankar och upplevelser kring denna, med fokus på de motsättningar som kan uppstå i rättighetslagarna arbetsmiljölagen (1977:1160, AML) och lag om stöd och service för vissa funktionshindrade (1993:387, LSS). Vi har valt att undersöka och besvara följande frågeställningar: Vad uttrycker arbetsmiljölagstiftningen om den personliga assistentens rättigheter? Vilken inverkan har lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade på den personliga assistentens arbetsskyldighet? Hur upplever de intervjuade personliga assistenterna sin psykosociala arbetssituation? Hur förhåller sig den teoretiska konflikten i praktiken utifrån de anställdas perspektiv? Vi analyserar de personliga assistenternas psykosociala arbetsmiljö utifrån Karaseks krav och kontroll, Johnsons vidareutvecklade dimension av modellen med socialt stöd samt även Antonovskys KASAM-modell. Vidare använder vi lagstiftning till grunden för vår uppsats. Utgångspunkten är att en personlig assistent skall utföra de funktionshindrades rätt enligt LSS så länge arbetsuppgifterna inte är farliga, förbjudna eller kränker den personliga assistenten. Vi har kommit fram till att upplevelsen av arbetssituationen för våra intervjupersoner skiljer sig beroende på vilken känsla av sammanhang de känner i arbetet.
|
23 |
Chefers och arbetsledares beskrivning av stress och copingstrategier bland socialsekreterare / Managers and supervisors description of stress and coping strategies among social workersNorlin, Thilda, Nyquist, Ida January 2021 (has links)
Det sociala arbetet ställer höga krav och medför ofta en hög arbetsbelastning,vilket kan leda till att socialarbetare säger upp sig. Studiens syfte är att få enförståelse för hur chefer och arbetsledare för socialsekreterare som arbetar medbarn eller missbruk erfar att socialsekreterare hanterar stress, faktorer som bidrartill stress och förutsättningar som kan reducera stress. Åtta semistruktureradeintervjuer genomfördes och analyserades med en tematisk analys. Resultatet visaratt stress främst uppstår i situationer eller orsakas av faktorer där brist på kontrolleller resurser finns. Socialsekreterare tenderar att hantera stress genom konkretaförändringar eller känslofokuserade strategier. En god relation till kollegor samtbra stöd från chef och arbetsledare kan minska stress. Slutsatsen är attsocialsekreterare kan utsätts för hög stress och hanterar denna med hjälp av olikametoder som är mer eller mindre effektiva. / Social work sets high demands and often entails a high workload, which can leadto them resigning. The purpose of the study is to get an understanding of howmanagers and supervisors for social workers who work with children or addiction,experience that social workers manage stress, factors that contribute to stress andconditions that can reduce stress. Eight semi-structured interviews were conductedand analyzed with a thematic analysis. The results show that stress mainly occursin situations or is caused by factors where there is a lack of control or resources.Social workers tend to deal with stress through concrete changes or emotionfocusedstrategies. A good relationship with colleagues and good support from themanager and supervisor can reduce stress. The conclusion is that social workerscan be exposed to high stress and handle this with the help of various methods thatare more or less effective.
|
24 |
Bättre idag, sämre förr : En kvalitativ studie om avtalsformen förtroendearbetstid och desspåverkan på individenVesterlund, Karolina, Cromsjö, My January 2018 (has links)
denna studie undersöks vilka upplevda effekter avtalsformen förtroendearbetstid har på den enskilda individens välmående och dess balans mellan privat- och arbetsliv. Studien granskar även om personalansvar har betydelse för individens upplevelse av avtalsformen. En kvalitativ ansats har tillämpats för att ha möjlighet att skapa en djupare förståelse gällande individers upplevelse kring avtalsformen. I studien intervjuades sex stycken individer med avtalsformen förtroendearbetstid, varav tre av dessa innehar personalansvar. Resultatet visar att samtliga respondenter idag ställer sig positiva till förtroendearbetstid då avtalsformen skapar flexibilitet och således gynnar deras balans mellan privat- och arbetsliv. Däremot visar studien att gränsdragning mellan dessa sfärer inte alltid varit enkel vilket under tidigare perioder resulterat i stress och minskad återhämtning. Resultatet påvisar ingen större skillnad mellan de två urvalsgrupperna förutom att individerna som innehar personalansvar har större möjlighet att styra sin arbetstid. Teorier som används för att analysera materialet är bland annat krav, kontroll- och stödmodellen (Karasek & Theorell, 1990) samt Work life balance (Greenhaus, Collins & Shaw, 2003). Socialt stöd och vilka förväntningar organisation och kollegor har på individen är något som framkommit som betydande för individens upplevelse av förtroendearbetstid. Även individens personlighet samt erfarenhet av förtroendearbetstid har visat sig ha stor betydelse för hur personen hanterar och påverkas av avtalsformen. / This study investigates the effects of the Swedish contract form “förtroendearbetstid” on the individual's well-being and balance between private and working life. The study also examines if managers experience the contract form different from other employees. A qualitative approach has been applied to provide a deeper understanding of the individual's experience of the contract form. Six individuals were interviewed with the contract form “förtroendearbetstid” in this study, three of them were managers. The result shows that all respondents today are positive about the contract form and think it creates flexibility and benefits their balance between private and working life. On the other hand, the study shows that boundaries between the private and working life has not always been simple, which in earlier periods resulted in stress and reduced recovery. The result shows no bigger difference between the two selection groups, except that the managers has major opportunity to control their working hours. An analysis was made based on different theories, for instance the job demands, control and support model (Karasek & Theorell, 1990) and work Life Balance theory (Greenhaus, Collins & Shaw, 2003). Something that has emerged as important to the individual with the contract form is social support and also which expectations the organization and colleagues have on the individual. The person's characteristics, personality and experience of the contract form has prove to be of great relevance to how the person manages and is affected by the contract form.
|
25 |
Att inte räcka till : – Vårdpersonals uppfattningar om organisatoriska faktorers betydelse för utmattningssyndrom: En tolkande fenomenologisk analys / To not be enough : – Healthcare staffs’ understandings how organisational factors impact on burnout syndrome: An interpretative phenomenological analysisNilsson, Cassandra January 2021 (has links)
Psykisk ohälsa, dit utmattningssyndrom hör, är en av de vanligast förekommande orsakerna till längre sjukskrivningar i Sverige. Detta är särskilt vanligt i människonära yrken, såsom vård och omsorg. Detta är väl utforskat, men vad som är mindre väl utforskat är de organisatoriska faktorer som bidrar till förekomsten av utmattningssyndrom. I en tolkande fenomenologisk analys av fem personers upplevelse av utmattningssyndrom framkom att tung arbetsbörda; bristande ledarskap; brister i det sociala stödet och brist på återhämtning lyftes fram som faktorer som påverkat att de hade drabbats av utmattningssyndrom. Särskilt bristen av återhämtning lyftes fram som viktig. Detta hängde ofta samman med nya typer av scheman, bland annat så kallade hälsoscheman (scheman framtagna i linje med rådande forskning kring bra skiftscheman, ofta med fokus på att korta nattarbetarnas arbetspass från tio till åtta timmar). Intressanta studieområden för framtiden borde således vara återhämtningens roll i förhindrandet av eller uppkomsten av utmattningssyndrom samt att närmare studera vad införandet av dessa hälsoscheman betyder. / Mental health issues, among them burnout syndrome, are one of the common causes behind longer sick leave absences in Sweden. They’re especially common in sectors working closely with people, such as healthcare. This area is well explored, but what is less researched is the organisational factors that contribute to the occurrence of burnout syndrome. In an interpretative phenomenological analysis of five persons’ experience of burnout, it was found that heavy workload, deficient leadership, a lack of social support and a lack of recuperation was seen as factors that impacted on persons with burn out syndrome. Especially lack of recuperation was pointed out as significant. It was often seen linked to new types of work schedules, particularly what is known as health schedules (schedules developed according to research about what constitutes a good shift schedule, often focusing on shortening night-workers’ shifts from ten to eight hours). Interesting areas for future research should therefore be the role of recuperation as prevention of or cause of burnout, as well studies about the implementation of these health schedules.
|
26 |
Man står handfallen inför att någon ska bli sjuk eller vara borta : En kvalitativ intervjuundersökning om hur smsanställning upplevs i en medelstor kommun / You stand helpless before that someone else is going to be sick or away : A quality interview study about how sms employment is interpreted in a medium sized county in SwedenAlalauri, Emil, Hagelroth, Edvin January 2020 (has links)
Fackliga organisationer menar på att tidsbegränsade anställningar har skapat fler osäkra jobb. Svenskt näringsliv menar däremot att de tidsbegränsade anställningarna inte har ökat någonting under de senaste 15 åren, vilket statistiska centralbyrån (SCB) bekräftar i en rapport. Rapporten visar att en viss minskning av de tidsbegränsade anställningarna har skett under andra kvartalet 2019 den visar dock också på att de tidsbegränsade anställningar som finns har blivit osäkrare än tidigare. Den här studien utfördes i Falun kommun och syftet med studien var att undersöka hur vikarier inom äldreomsorgen och LSS upplever deras arbetssituation som smsanställd och hur de upplever det sociala sammanhanget på arbetsplatsen. Vi undersökte även om deras anställningsform har inverkan på deras sociala liv utanför arbetet. Sju semistrukturerade intervjuer har utförts i samband med studien. Studien använder sig utav en tematisk analys där fyra teman har identifierats: kritik, sammanhållning, privatliv och trygghet. Genom dessa teman så används tre teorier, Guy Standings teori om prekariatet, Antonovskys teori om KASAM och Karasek och Theorells modell om krav och kontroll. Studien har visat på att smsanställningen är en prekär anställning som kan leda till problem för den anställde. Men den visar också att om den anställde har skyddsnät i form av en annan inkomstkälla eller att personen har valt anställningen så kan den ge stor frihet och hjälpa till att lösa livspusslet. / The unions argue that temporary work has created more unsecure jobs. However, the Confederation of Swedish enterprise argue that temporary work has not increased during the last 15 years. This statistic is confirmed by Statistic Sweden (SCB) which shows a small decrease of temporary workers during the second quarter of 2019. The report shows that the number of temporary workers has not changed for a long time, however it shows that their employment has become even more unsecure. The study has been conducted in the city of Falun Sweden, whit the purpose of studying how temporary workers within the eldercare and disability sector in a medium sized city in Sweden see their employment as SMS- employees and if they feel cohesion in the workplace. The purpose was also to examine if the employment influences their social life. Seven semi structured interviews were conducted whit workers whit this type of employment within the sectors. The study is using a thematic analyse and has been divided into four themes: critic, private life, cohesion, and security. The themes are using three theories as well as previous studies to analyse the data. In the analysis of the recorded data, Guy Standings theory of the precariat, Antonvskys theory of KASAM and Karasek and Theorell’s model of requirement and control have been used. The study has shown that SMS- employment is indeed a precarious employment and can cause various problems for the employee. However, the study also shows that for people who have safety in form of another income and have chosen this employment, the employment can give an enormous freedom and help get a good amount of work balance.
|
Page generated in 0.0557 seconds