1 |
Upplevelser av palliativ vård i hemmet under livets slutskede – ur ett anhörigperspektiv : En litteraturöversikt / Experiences of palliative home care during the final stage of life – from relative’s perspective : A Literature ReviewNarto, Linda, Persson, Therese January 2015 (has links)
Bakgrund: Palliativ vård handlar om att ge stöd till patienten och anhöriga under och efter vårdtiden. De ”6 s:n” är en arbetsmodell inom palliativ vård där patienten har rätt till självbestämmande och att upprätthålla sina sociala relationer, även stöd till anhöriga ingår. Anhöriga har en betydelsefull roll i den palliativa vården, deras närvaro skapar möjlighet för den döende att vara hemma i livets slutskede. Syfte: Syftet var att beskriva anhörigas upplevelse av palliativ vård i hemmet under livets slutskede. Metod: Litteraturöversikt baserad på 15 vetenskapliga artiklar från fem olika länder med kvalitativ ansats. Resultat: Fem kategorier identifierades kopplade till anhörigas upplevelser: Palliativa teamets inträde i hemmet, anhörigas vårdansvar, den medicintekniska utrusningens inverkan på vardagslivet, känslor och konsekvenser för anhöriga samt förbättringsmöjligheter och anhörigas uppfattning om palliativ vård. Slutsats: Anledningen till anhörigas vårdansvar var löftet att få dö hemma, uppgiften upplevdes krävande och gav konsekvenser på sömnen och deras fysiska och psykiska mående. Detta var genomgående i hela litteraturöversikten. Vården i hemmet sågs som den rätta platsen att dö på för alla parter, endast en anhörig uttryckte avsky för situationen. Enligt anhöriga var stödet bra dock fanns det ett ökat behov av mer resurser för fullständig trygghet. / Background: Palliative care is about providing support to both the patient and family during and after the time of care. The “6 s:n” is a working model in palliative care where the patient has the right to self-determination and to maintain their social relationships, which includes support to relatives. Relatives have an important role in palliative care, their present creates opportunity for the dying person to be at home in the final stages of life. Aim: The aim of this study was to describe relative’s experiences of palliative home care during the final stage of life. Methods: A literature review based on 15 scientific articles from five different countries with a qualitative approach. Results: Five categories were identified related to relatives experiences: The entry of palliative home care, relatives caring role, the impact of medical technology on everyday life, feelings and consequences for relatives and also improvement opportunities and relatives comprehend about palliative home care. Conclusions: The promise was the reason for relatives caring role, the caring role was an demanding task and gave impacts on their sleep and their physical and mental needs. This was consistently throughout the whole literature review. For all parties the home was seen as the right place to die, only one relative expressed disgust for the situation. According to relatives the support was good, but to complete full security for them it was an increased need for more resources.
|
2 |
Närståendes upplevelser av stöd vid palliativ vård i hemmet : En litteraturöversikt / Relatives’ experiences of support in palliative home care : A literature reviewEdström, Malin, Forsgren, Charlotte January 2015 (has links)
Bakgrund: Närstående har en viktig roll i den palliativa vården då många svårt sjuka personer i livets slutskede har en önskan om att vårdas och dö i hemmet. I och med att de närstående får ett stort ansvar kan deras hälsa påverkas och det är därför viktigt att de får stöd i den situation som de befinner sig i. Den palliativa vården består av fyra hörnstenar där närståendestöd är en av dem. Syfte: Syftet var att beskriva vad närstående upplever som stöd när de vårdar en person i livets slutskede. Metod: Metoden var en litteraturöversikt. 14 artiklar hämtades i databaserna Cinahl Complete, MEDLINE with Full Text och Nursing and Allied Health Source. Artiklarna analyserades och likheter och skillnader identifierades för att få fram olika teman. Resultat: Fyra huvudteman identifierades utifrån analysen: Upplevelse av stöd från den palliativa hemsjukvårdens organisation, Upplevelse av stöd från vårdpersonal, Upplevelse av stöd i grupp och Upplevelse av stöd från familj och vänner. I huvudtemat Upplevelse av stöd från vårdpersonal identifierades fem underteman: Att skapa relationer, Delat ansvar och avlastning, Att bli sedd och bekräftad, Behov av information för upplevelsen av stöd och Vikten av kontinuitet. Resultatet redovisar vad de närstående upplever som stöd. Diskussion: Med Meleis transitionsteori som teoretisk referensram har resultatet diskuterats mot litteraturöversiktens bakgrund och annan relevant litteratur. Det är viktigt att sjuksköterskan uppmärksammar de närståendes individuella behov och därefter utformar ett lämpligt stöd. Sjuksköterskan har en viktig roll i att skapa förtroendefulla relationer. Hon ska också vägleda och stötta de närstående så att de kan hantera situationen som de befinner sig i. / Background: Relatives play an important role in the palliative care when many people with severe illness have a desire to be cared for and die at home. The relatives’ health may be affected and it is important that they receive support in this situation. Palliative care consists of four cornerstones and support for relatives is one of them. Aim: The aim was to describe what relatives experience as support when they care for a person in end of life. Method: The method was a literature review. 14 articles were retrieved in the databases Cinahl Complete, MEDLINE with Full Text and Nursing and Allied Health Source. The articles were analyzed and similarities and differences were identified in order to form different themes. Results: Four main themes were identified from the analysis: Experience of support from the palliative home care organisation, Experience of support from care staff, Experience of support in a group and Experience of support from family and friends. In the main theme Experience of support from care staff five sub-themes were identified: To create relationships, Shared responsibility and relief of burden, To be seen and affirmed, The need of information for the experience of support and The importance of continuity. The result reports what the relatives experience as support. Discussion: With Meleis transition theory as a theoretical framework the result has been discussed towards the background of the literature review and other relevant literature. It is important that the nurse observes the relatives’ individual needs and creates the appropriate support. The nurse has an important role in creating trusting relationships. She should also guide and support the relatives to handle their situation.
|
3 |
Omvårdnad i livets slutskede : Närståendevårdares erfarenheter av palliativ vård i hemmet / Caring at the end of life : Informal carers' experience of palliative home careTannerfalk, Lisa, Strandberg, Mathilda January 2017 (has links)
Bakgrund: Andelen vårdtagare som är i behov av palliativ vård i hemmet ökar och därmed också andelen närståendevårdare som utgör en viktig del av vården. Det är en svår övergång att gå från närstående till närståendevårdare och därför är det viktigt för vårdpersonalen att främja närståendevårdarens roll som en god resurs i vårdteamet. Syfte: Att beskriva närståendevårdares erfarenheter av palliativ vård i hemmet. Metod: En litteraturöversikt med en sammanställning och analys av totalt tolv vetenskapliga kvalitativa artiklar. Resultat: Tre kategorier framkom i resultatet; interaktion med vårdpersonalen, utsatthet samt teamarbete och delaktighet. Närståendevårdarna hade ett stort behov av en god vårdrelation och kommunikation med vårdpersonalen och de ville ha en tydlig roll i vårdteamet. De ville även bli bekräftade och sedda som en individ med egna behov samtidigt som de tyckte det var problematiskt att sätta sina egna behov i främsta rummet. Slutsatser: Närståendevårdares erfarenheter av palliativ omvårdnad i hemmet har visat sig vara mångtydigt på grund av individuella behov. Det är en balansgång att som vårdpersonal se till de aktuella behoven och kunna bemöta närståendevårdare på bästa sätt. Vårdpersonal ska, för att optimera den palliativa hemsjukvården, individ- och situation anpassa med hjälp närståendevårdarna som en stor del av teamsamverkan. / Background: The proportion of patients who are in need of palliative care in the home increases and therefor the proportion of informal carers’ increase. It is a difficult transition to go from next of kin to informal carer and therefore it is important for the professional care team to promote informal caretaking role as a good resource in the care team. Objective: To describe informal carers’ experience of palliative home care. Method: A literature review with summary and analysis of twelve qualitative articles. Results: Three main categories emerged in the results; interaction with caregivers, exposure and teamwork and participation. Informal carers had a great need of a good care relationship and communication with the medical staff and they wanted a clear role in the care team. They wanted to be confirmed and seen as individuals with individual needs while they thought it was problematic to put their own needs first. Conclusions: Carers experiences of palliative care in the home has proved to be ambiguous due to individual needs. There is a balancing act to how healthcare professionals have to meet the current needs and to respond to informal carers in the best way. It is therefore important for the healthcare professionals to individualize and adapt the care regarding different situations in palliative home care with help from the informal carers as a big part of the teamwork to optimize the care.
|
4 |
Att kunna förbereda sig för framtiden : En litteraturstudie om närståendes upplevelser av stöd när en familjemedlem vårdas i sen palliativ fas i hemmet / Preparing for the future : A study of literature on the support experienced by next of kin when a family member is nursed at home during the late palliative phaseNilsson, Emelie, Zlotkowska, Anna January 2009 (has links)
<p><strong>Bakgrund:</strong> På senare tid har närståendes roll i vården fått en ökad betydelse. I Sverige insjuknar varje år 50 000 individer i cancer. När sjukdomen övergått i sen palliativ fas väljer allt fler patienter att vårdas den sista tiden av livet i hemmet. Mer ansvar läggs därigenom på närstående vilket lett till ett ökat behov av stöd åt närstående. <strong>Syfte</strong>: Syftet med litteraturstudien var att belysa närståendes upplevelse av stöd när en familjemedlem med cancer vårdas i sen palliativ fas i hemmet. <strong>Metod</strong>: Studien är en litteraturöversikt baserad på vetenskapliga artiklar från tidigare forskning. <strong>Resultat</strong>: Resultatet visade att närståendes upplevelse av stöd fanns i <em>att klara av vardagen</em> och <em>att kunna förbereda sig för framtiden</em>. Däremot framkom även att närstående upplevde avsaknad av stöd, som fanns i <em>att känna sig otillräcklig</em> och <em>att känna sig övergiven</em>. Närstående upplevde information kring familjemedlemmens sjukdom, vårdandet av den döende samt vad närstående kunde förvänta sig av framtiden framkom som ett stöd av betydelse. Närstående upplevde sig inte bli sedda av professionella vårdgivare vilket bidrog till att närstående kände sig ensamma i den svåra situation dem befann sig i. <strong>Slutsats:</strong> Då närstående befinner sig i en situation där deras behov av stöd inte alltid tillgodoses, är det av vikt att professionella vårdgivare i alla avseenden inkluderar och uppmärksammar närståendes individuella behov av stöd.</p><p> </p> / <p><strong>Background:</strong> The role played by next of kins in the public health care system has, of late, become increasingly important. Every year 50,000 people contract cancer in Sweden. During the final stages of life, when the illness has reached the late palliative phase, an increasing amount of patients choose to be nursed at home. Subsequently, more responsibility is placed upon relatives and their need of support increases. <strong>Purpose:</strong> The purpose with this study was to illustrate next of kin’s experiences of support when a member of the family suffering from cancer was nursed at home during the late palliative phase. <strong>Method: </strong>The study is an overview of literature based on scientific articles from previous research. <strong>Findings:</strong> The study’s findings show that next of kins experienced most support in situations associated with <em>coping with the daily chores</em> or when <em>having to prepare themselves for the future</em>. However, next of kins also experienced a lack of support and reported <em>feeling insufficient</em> <em>and abandoned</em>. Information about the family member’s illness and nursing of the same as well as a comprehension of what they, as next of kins, might expect of the future constituted a significant support. Nevertheless, they felt ignored in contacts with professional health care providers which contributed to a feeling of loneliness. <strong>Conclusion:</strong> When next of kins find themselves in a situation where their needs of support is not always fully satisfied, it is of great importance that professional health care providers notice and include the next of kins individual needs of support in all respects.</p><p> </p>
|
5 |
Kliniken flyttar hem : Sjuksköterskans institutionella praktik inom specialiserad palliativ hemsjukvårdEngström, Lizbeth January 2012 (has links)
The thesis focuses on the nurse and her practice in end-of-life care in the field of palliative home care. The overall question is how nurses come to do what they do within this practice and where they get the practice, which can also be expressed as the genesis and structure of the practice. The thesis’ social relevance takes its starting point in the Swedish Elderly Care Act (Ädelreformen) and theoretical inspiration from Foucault’s discourse analysis regarding the establishment of the clinic. The thesis has a practice-theoretical approach in which Bourdieu’s habitus concept, explaining how practice is generated, is central. The habitus concept can be described as a set of subjective dispositions in the individual that prompt her to act in a certain way. These dispositions are expressed in attitudes, strategies, and capacities and can be seen in relation to the practice structure. The thesis’ method is based on observations, conversations, and interviews with the nurses about their work, education, and social background. Conversations between the nurses and the spouse living with the sick person were recorded and transcribed. Encompassed by the study were six nurses, whose work was followed for seven months in 13 private homes. The actions performed by the nurses in their practice proved to be homogenous, a circumstance they were not aware of. There was agreement between the nurses’ underlying structure and how they handled their practice, i.e. the end-of-life care in the private home. The nurses had similar ideals and had developed similar habituses as they grew up and during their adult lives. The thesis is empiric in that the reader follows the nurse in her work in private homes. The nurse organizes this care in the home in consultation with the patient and the person living with them in an extraordinarily cautious manner. How the nurse handles difficult situations and conversations with spouses and often dying patients, is viewed in relation to the nurse’s habitus and dispositions. Key words: nurse, palliative home care, practice theory, habitus, observation, pedagogical practice, Bourdieu, Foucault / Lokal för dispuation ändrad till Universitetshuset sal X.
|
6 |
Att kunna förbereda sig för framtiden : En litteraturstudie om närståendes upplevelser av stöd när en familjemedlem vårdas i sen palliativ fas i hemmet / Preparing for the future : A study of literature on the support experienced by next of kin when a family member is nursed at home during the late palliative phaseNilsson, Emelie, Zlotkowska, Anna January 2009 (has links)
Bakgrund: På senare tid har närståendes roll i vården fått en ökad betydelse. I Sverige insjuknar varje år 50 000 individer i cancer. När sjukdomen övergått i sen palliativ fas väljer allt fler patienter att vårdas den sista tiden av livet i hemmet. Mer ansvar läggs därigenom på närstående vilket lett till ett ökat behov av stöd åt närstående. Syfte: Syftet med litteraturstudien var att belysa närståendes upplevelse av stöd när en familjemedlem med cancer vårdas i sen palliativ fas i hemmet. Metod: Studien är en litteraturöversikt baserad på vetenskapliga artiklar från tidigare forskning. Resultat: Resultatet visade att närståendes upplevelse av stöd fanns i att klara av vardagen och att kunna förbereda sig för framtiden. Däremot framkom även att närstående upplevde avsaknad av stöd, som fanns i att känna sig otillräcklig och att känna sig övergiven. Närstående upplevde information kring familjemedlemmens sjukdom, vårdandet av den döende samt vad närstående kunde förvänta sig av framtiden framkom som ett stöd av betydelse. Närstående upplevde sig inte bli sedda av professionella vårdgivare vilket bidrog till att närstående kände sig ensamma i den svåra situation dem befann sig i. Slutsats: Då närstående befinner sig i en situation där deras behov av stöd inte alltid tillgodoses, är det av vikt att professionella vårdgivare i alla avseenden inkluderar och uppmärksammar närståendes individuella behov av stöd. / Background: The role played by next of kins in the public health care system has, of late, become increasingly important. Every year 50,000 people contract cancer in Sweden. During the final stages of life, when the illness has reached the late palliative phase, an increasing amount of patients choose to be nursed at home. Subsequently, more responsibility is placed upon relatives and their need of support increases. Purpose: The purpose with this study was to illustrate next of kin’s experiences of support when a member of the family suffering from cancer was nursed at home during the late palliative phase. Method: The study is an overview of literature based on scientific articles from previous research. Findings: The study’s findings show that next of kins experienced most support in situations associated with coping with the daily chores or when having to prepare themselves for the future. However, next of kins also experienced a lack of support and reported feeling insufficient and abandoned. Information about the family member’s illness and nursing of the same as well as a comprehension of what they, as next of kins, might expect of the future constituted a significant support. Nevertheless, they felt ignored in contacts with professional health care providers which contributed to a feeling of loneliness. Conclusion: When next of kins find themselves in a situation where their needs of support is not always fully satisfied, it is of great importance that professional health care providers notice and include the next of kins individual needs of support in all respects.
|
7 |
Viljan att vårda : Närståendes upplevelser av sin livssituation i palliativ hemsjukvård / The will to care : Next of kin’s experiences of their life situation in palliative home careEfazat, Elnaz, Axbom, Veronica January 2012 (has links)
Bakgrund: Palliativ vård som bedrivs i hemmet blir allt vanligare och forskning visar att många vill dö i sitt eget hem. Detta ställer ofta stora krav på närstående till patienter som befinner sig i livets slutskede, då de får inta en vårdande roll. Många närstående upplever den vårdande rollen som positiv, då de får tillbringa den sista tiden tillsammans med patienten. Emellertid upplever många närstående den vårdande rollen som negativ, bland annat för att de kan känna att de har kastats in i rollen som vårdare och därmed förlorat sin frihet. Syfte: Syftet med denna studie är att beskriva hur närstående till patienter i palliativ hemsjukvård upplever sin livssituation. Frågeställningar: Vad för slags stöd är närstående i palliativ hemsjukvård i behov av samt hur kan sjuksköterskan möta dessa behov? Metod: Denna studie är en litteraturstudie där elva kvalitativa artiklar har granskats och utifrån liknelser i studiernas resultat har kategorier utformats, vilka utgjort material till resultatet i denna litteraturstudie. Travelbees omvårdnadsteori, med betoning på den mellanmänskliga relationen, har använts som teoretisk utgångspunkt och kopplats till flera delar i resultatdiskussionen. Resultat: De kategorier som utformades var: Förändringar i vardagen, Tankar och känslor av skuld, Att känna sig sedd och vara delaktig samt Information och kommunikation. Under dessa rubriker beskrivs hur de närstående upplever olika livssituationer. Diskussion: Resultatet diskuterades utifrån de kategorier som utformats. I diskussionen avhandlades hur sjuksköterskan kan ge stöd till närstående i olika situationer samt vad sjuksköterskan har för ansvar. / Background: Palliative home care is becoming more common and research show that many want to die in their own home. This makes great demands on next of kin of patients at the end of life as they take on a caring role. Many next of kin experiences the caring role as positive as they spend the last time with the patient. However, some of the next of kin experience the caring role as negative because they feel themselves forced into the caring role and therefore lose their freedom. Aim: The aim of this study is to describe how next to kin to patients in palliative home care experience their life situation. Questions: What kind of support is the next of kin in palliative home care in need of and how can the nurse meet their needs? Method: This study is a literature study. Eleven qualitative studies have been reviewed from which categories have been formulated. These categories represent the basis of the results in this study. The theory of the interpersonal relationship by Travelbee is used as theoretical starting-point and is used in several sections in the discussion of the results. Results: The formulated categories are: Changes in everyday life, Thoughts and feelings of guilt, To be seen and to participate and Information and communication. In these categories the experiences of various life situations of next of kin are described. Discussion: The result is discussed from the formulated categories. The responsibility of the nurse and ways of support to next of kin in different life situations are being discussed.
|
8 |
Närståendes upplevelser av palliativ vård i hemmet / Next-of-kin’s experiences of palliative home careHjukström, Linda January 2012 (has links)
Bakgrund: Palliativ vård i hemmet är en ökande företeelse. Närstående vill ofta delta i vården som informella vårdgivare trots att det innebär stor påverkan på deras livssituation. Den palliativa vårdens uppgift är att i livets slutskede lindra och möjliggöra ett så bra liv som möjligt inte bara för patienten utan också för dennes närstående. Syfte: Syftet med studien var att belysa hur närstående upplever sin situation i den palliativa hemsjukvården. Metod: En litteraturstudie har genomförts med sökning i databaserna Cinahl, Pubmed och Medline. Tolv artiklar valdes ut för resultatet. I sju av de utvalda artiklarna användes kvalitativ metod, i två artiklar kvantitativ metod och i tre både kvalitativ och kvantitativ metod. Sju studier var svenska och övriga från Canada, Italien, Japan och Australien. Resultat: Resultatet visade att närståendevårdare hade både positiva och negativa upplevelser av att delta i vården av patienten och att de ofta kände otillräcklighet, osäkerhet och trötthet, vilket sedan gav upphov till många andra symtom såväl fysiska som psykiska och existentiella. Resultatet visade också att närståendevårdarna hade ett stort behov av att få stöd, information och utbildning av sjuksköterskan i det professionella vårdteamet såväl under pågående vård som efter att patienten avlidit. Diskussion: Det blir ofta en svår balansgång för närståendevårdare mellan att ta hand om patienten och de egna behoven av vila och egen tid. De närstående behöver därför mycket stöd från det professionella vårdteamet för att kunna hantera sin roll som informell vårdare. Sjuksköterskan måste kunna uppmärksamma den enskilde individens unika behov genom att vara behjälplig i att finna omvårdnadsåtgärder som kan hjälpa de närstående att få så bra balans som möjligt i sitt dagliga liv trots vårdbördan. Jag anser att Carnevalis omvårdnadsmodell kan vara ett stöd i detta arbete. / Background: Palliative homecare is a growing phenomenon. Next of kins often participate in the care as informal caregivers, although it means a major impact on their lives. The goal of palliative care is to relieve and allow as good a life as possible, not only for the patients but also for their next of kins. Aim: The aim of the study was to shed light on how next of kins perceive their situation in palliative homecare. Methods: A literature study has been accomplished through searches in the databases Cinahl, Pubmed and Medline. Twelve articles were selected for the result. In seven of the articles qualitative method was used, in two articles quantitative method and and three articles both qualitative and quantitative method were used. Seven studies were Swedish and the others were from Canada, Italy, Japan and Australia. Results: The result showed that informal caregivers had both positive and negative experiences of taking part in the care of the patient and they often felt insufficiency, uncertainty and fatigue, which caused other symptoms, both physical and psychological and spiritual. The result also showed that the informal caregivers had a great need to get support, information and training from the nurse in the professional care team both during treatment and after the patient had died. Discussion: There is often a difficult balance for the next of kins between taking care of the patient and their own personal needs of rest and personal time. Next of kins therefore need support from the professional care team to manage their role as informal caregivers. The nurse must be able to pay attention to the individuals unique needs and to assist in finding nursing interventions that can help next of kins to get the best possible balance in their daily lives despite the care burden. I consider that Carnevalis nursing model can be supportive in this work.
|
9 |
"Vem ser mig?" : En litteraturöversikt om närståendes upplevelser av palliativ hemsjukvård / "Who sees me?" : A litterature review regarding next of kin's experiences of palliative home careLindberg Barrios, Jenny, Nordström, Emma January 2014 (has links)
Bakgrund: Inom den palliativa vården har möjligheten att få vårdas i hemmet ökat genom åren. Idag vet man att närstående utför betydande insatser inom vården och omsorgen och att deras insatser bedöms vara tidsmässigt mycket större än från den offentliga vården. Att vara närstående till någon som är sjuk är en upplevelse som är unik för varje enskild individ. Upplevelsen av isolering, att behöva ignorera sina egna känslor och kämpa för sin egen överlevnad kan uppstå hos de närstående som vårdar en sjuk i hemmet. Syfte: Att belysa närståendes upplevelser av palliativ hemsjukvård. Metod: En litteraturöversikt har gjorts baserad på elva vetenskapliga artiklar som granskats och analyserats. De databaser som använts vid artikelsökningen är Cinahl plus with Full Text, PubMed samt Medline with full text med sökorden Family, Palliative home care, Experiences och Sweden. Efter analysen av texterna i artiklarna framkom fyra teman, vilka var önskan att bli sedd av det palliativa vårdteamet, upplevelsen av maktlöshet, vikten av kommunikation och av att få information samt stöd och stödgruppens betydelse för de närstående. Resultat: Resultatet visar att många närstående känner sig förbisedda då en stor del av det palliativa vårdteamets fokus hamnar på den sjuke. Detta leder även till att de närstående upplever maktlöshet. Det palliativa vårdteamet kan genom god kommunikation och information få de närstående att känna sig uppmärksammande som individer samt att få bli inbjudna till delaktighet i vården av den sjuke. Något som också visat sig vara ovärderligt och bidrog till att skapa mening i det vardagliga livet för de närstående var stödet från omgivningen samt stöd i form av stödgruppsträffar tillsammans med andra närstående i liknande situationer. Diskussion: Diskussionen har baserats på de fyra teman som framkommit i resultatet och sedan relaterats till omvårdnadsteorin, Peaceful end-of-life theory samt konsensusbegreppen människa och vårdande. Betydelsen av kommunikation och information från det palliativa vårdteamet diskuteras, samt vikten av att göra de närstående delaktiga och uppmärksammade i vården av den sjuke. / Background: Within palliative care the opportunity to receive care in the home has increased over the years. Today we know that next of kin’s perform considerable efforts in health and social care and that their efforts, based on time, are considered to be larger than the public services efforts. To be next of kin to someone who is ill is an experience that is unique to each individual. The experience of isolation, having to ignore their own feelings and fight for their own survival may occur in the next of kin who care for an ill person at home. Aim: To highlight next of kin’s experiences of palliative home care. Methods: A literature review has been conducted based on eleven scientific articles, which have been reviewed and analyzed. The databases used in the article search are Cinahl Plus with Full Text, PubMed and MEDLINE with full text using the keywords Family, Palliative home care, Experiences and Sweden. The analysis of the articles revealed four themes which were, a desire to be seen by the palliative care team, the experience of powerlessness, the importance of communication and receiving information and also support and the support group significance for the next of kin’s. Results: The results show that many next of kin’s feel neglected as a large part of the palliative care team's focus is on the sick person. This also leads to the next of kin experiencing powerlessness. The palliative care team can through good communication and information make the next of kin feel noticed as individuals and be invited to participate in the care of the sick person. What also proved invaluable and helped to create meaning in the everyday life of the next of kin was support from the surroundings and support in terms of support group meetings together with other next of kin’s in similar situations. Discussions: The discussion was based on the four themes that emerged from the results and has then been related to the middle-range theory, Peaceful end-of-life and also the central concepts of nursing, person and nursing. The importance of communication and information from the palliative care team are discussed, and also the importance of making next of kin’s participate in the care of the sick person and to be noticed.
|
10 |
Palliativ vård i hemmet - Anhörigas upplevelser av att vårda en närstående med cancer : En Litteraturöversikt / Palliative care at home - Relatives' experiences of caring for a loved one with cancer : A Literature ReviewLinderborg, Jonna, Tangstad, Bodil January 2013 (has links)
Syfte: Syftet med litteraturöversikten var att beskriva anhörigas upplevelser av att vårda sin närstående i den palliativa vården i hemmet. Metod: Studien genomfördes som en litteraturöversikt. Insamlingen av vetenskapliga artiklar utfördes på databaserna CINAHL, PubMed, Vård I Norden och manuella sökningar utfördes i elektroniska tidskrifter. I resultatet användes sammanlagt 15 kvalitativa artiklar som svarade mot litteraturöversiktens syfte och frågeställning. Bedömningsmall med kvalitativ inriktning användes för att granska artiklarnas kvalité. Artiklar med medel till hög kvalité inkluderades i studiens resultat. Resultat: Resultatet byggde på fem huvudteman utifrån anhörigas upplevelser av palliativ vård, (1) anhörigas beslut att vårda en närstående i hemmet, beskriver anhörigas negativa syn på sjukhusmiljön och närståendes önskan om att avsluta sitt liv i hemmet. (2) positiva och negativa faktorer med vård i hemmet, beskriver trygghet i palliativa teamets tillgänglighet, negativ faktor var bland annat trötthet, isolering och brist på stöd. (3) ansvar för vården, att vara oförberedd på rollen som anhörigvårdare och 24 timmars ansvar för sin närstående. (4) relationen mellan anhörig och närstående, stöd i att kommunicera med sin närstående i existentiella frågor. (5) stöd från kvalificerad vårdpersonal, beskriver bristande information från kvalificerad vårdpersonal om sjukdomsförlopp och vårdarrollen. Psykiskt- socialt- och existentiellt stöd var bristfälligt och som anhöriga uttryckte behov av. Konklusion: De främsta faktorerna till valet att bli anhörigvårdare grundade sig i viljan att uppfylla närståendes önskan att få spendera sista tiden i hemmet och att sjukhusmiljön sågs som kall och opersonlig. Anhöriga önskade socialt- psykiskt- och existentiellt stöd.
|
Page generated in 0.1113 seconds