181 |
Problem i samband med processmodellering vid utveckling av branschspecifika affärssystemAndersson, Linda January 2001 (has links)
En trend på marknaden för affärssystem är att utveckla branschspecifika affärssystem, det vill säga system som är anpassade till affärsprocesserna inom en viss bransch. Eftersom det är affärsprocesserna i en verksamhet som affärssystemet ska stödja är det vid utveckling av affärssystem viktigt att kartlägga dessa processer. Detta arbete syftar till att undersöka vilka problem som kan uppstå i samband med processkartläggning vid utveckling av branschspecifika affärssystem. Vidare är arbetet begränsat till att endast behandla problem vad det gäller val, uppdelning och benämning av affärsprocesser. Arbetet har genomförts dels genom en fallstudie, dels genom intervjuer av leverantörer av affärssystem. Resultatet av detta arbete visar på problem med att avgöra hur många och vilka affärsprocesser som ska innefattas av affärssystemet. Vidare kan problem uppstå bland annat vad det gäller identifiering av huvudprocesser och antalet processnivåer som ska tillämpas. Problemen kring benämning av affärsprocesser visade sig vara av mindre omfattning, dock kan det finnas risk att benämningen avspeglar avdelningar inom verksamheter istället för affärsprocesser.
|
182 |
Informationssystemutveckling : skillnader mellan traditionella informationssystem och e-learningapplikationerCarlsson, Stefan January 2001 (has links)
I dagens informationssamhälle har fokuseringen på livslångt lärande och kontinuerlig kompetensutveckling blivit en viktig fråga. E-learning kan vara en teknik som får en avgörande roll för både individers och organisationers utveckling framöver. E-learning kan definieras som ett koncept för att distribuera utbildning och lärande via Internet eller ett lokalt nätverk. En e-learningapplikation kan ses som en relativt ny typ av informationssystem vars syfte är att öka användarens kunskaper inom ett aktuellt område. Denna rapport undersöker huruvida det finns någon skillnad mellan att utveckla ett traditionellt informationssystem och en webbaserad e-learningapplikation. Undersökningen genomförs i former av litteraturstudie och intervjuer. Resultatet visar att det finns en skillnad mellan hur en livscykelmodell för ett traditionellt informationssystem ser ut jämfört med hur en livscykelmodell för en webbaserad e-learningapplikation ser ut. Resultatet visar även att det tillkommer fler intressenter och kompetenser i ett e-learningprojekt än vid ett traditionellt systemutvecklingsprojekt.
|
183 |
Kvalitetssäkring av systemutvecklingsprocessenElmervik, Christin January 2001 (has links)
Examensarbetet behandlar hur IT-konsultföretag arbetar för att kvalitetssäkra systemutvecklingsprocessen. För att utreda problemställningen har jag genomfört litteraturstudier om kvalitet, systemutveckling och ISO 9000. Jag har även intervjuat fem IT-konsultföretag, varav två företag är certifierade enligt standarden ISO 9001. Syftet med intervjuerna var att undersöka om kvalitetssäkringsprocessen varierande mellan olika företag och om det var stor skillnad mot hur litteraturen föreskriver kvalitetssäkring. Resultatet som framkommit utifrån det insamlade materialet är att företagen använder sig av en systemutvecklingsmodell, men det kan variera om det är en standardiserad modell eller en egenutvecklad systemutvecklingsmodell. I samband med systemutvecklingsprocessen arbetar företagen i projektform. När ett projekt startar skapas en projektplan som bl.a. innehåller en tidsplan och anvisningar om när tester ska genomföras. Det är inget krav från kunderna att företagen ska vara certifierade enligt någon standard, men företagen måste kunna visa att de arbetar på ett strukturerat sätt.
|
184 |
Urvalskriterier för användare i systemutvecklingsprojekt?Gustavsson, Anneli January 2001 (has links)
Projekt som arbetsform har använts under lång tid och har under senare år fått en stor spridning inom olika områden. Vid framtagningen av ett informationssystem är det vanligt att arbetet bedrivs i projektform. Idag har de tänkta användarna av systemet fått ett större inflytande i systemutvecklingsarbetet och det är vanligt förekommande med användarmedverkan. Den studerade litteraturen i samband med detta arbete menar att det finns ett behov av att skapa framgångsrika projekt. Detta kan åstadkommas genom korrekta bedömningsgrunder vid urvalet av medarbetarna i projektet. Syftet med detta arbete var att fastställa om det används några urvalskriterier vid urvalet av användare vid systemutvecklingsprojekt samt vem eller vilka som ansvarar för urvalet. Dessutom förväntades rapporten kartlägga utseendet för eventuella urvalskriterier. Vidare var syftet att ta reda på om det finns några metoder, hjälpmedel eller tester vid urvalsprocessen. Besöksintervjuer har legat till grund för att uppnå detta arbetes resultat. Resultatet av besöksintervjuerna visar att det inte används några dokumenterade eller allmänt vedertagna urvalskriterier vid urvalet av användare i ett systemutvecklingsprojekt. Resultatet visar en tydlig tendens till att metoder, hjälpmedel eller tester inte används vid urvalsprocessen.
|
185 |
Teknisk infrastrukturs påverkan på agil systemutveckling : En kvalitativ fallstudie av Graip-projektetZetterström, Andreas, Dahlberg, Gunnar January 2010 (has links)
Författarna har utvecklat ett IT-system till missbruksvården inom socialtjänsten i Gotlands kommun. Utvecklingsprojektet används som kvalitativ fallstudie för att studera hur teknisk infrastruktur för systemutveckling påverkar systemutvecklingsprocessen. Projektet utvecklades agilt med en skräddarsydd variant av XP (Extreme Programming). Teknologier som användes var ASP.NET MVC, LINQ, LINQ-to-SQL, jQuery och Visual Studio. Syftet med uppsatsen är att besvara en frågeställning kring relationen mellan teknisk infrastruktur för systemutveckling och systemutvecklingsmetoder: har den tekniska infrastukturen (utvecklingsverktyg och miljöer, klassbibliotek, mjukvaruramverk) påverkat systemutvecklingsmetoden? Om så är fallet, på vilket sätt? I fallstudien studeras hur den agila systemutvecklingsmetoden påverkats av den tekniska infrastrukturen. Metoden studeras utifrån två agila värderingar och sju agila principer. Värderingar är anpassning till förändringar snarare än följande av planer och fungerande mjukvara snarare än omfattande dokumentation. Principerna är parprogrammering, kodstandard, omstrukturering, små releaser, kollektivt kodägande, kontinuerlig integration och enkel design. Fallstudien visar att teknisk infrastruktur i hög grad underlättar utvecklingsarbetet – möjliggör snabb utveckling, bidrar till ökad kodkvalitet och tvingar utvecklarna att följa sunda designprinciper och designmönster. Vissa nackdelar och potentiella risker med ramverken och teknologierna identifieras: leverantörsberoende och låsning till ramverkets designprinciper. Slutsatser är att teknologierna och ramverken har en betydande påverkan på systemutvecklingsprocessen och kraftigt underlättar ett agilt arbetssätt.
|
186 |
Agile Software Development in Sweden : A quantitative study of developers’ satisfaction and their attitude towards agile thinking / Agil systemutveckling i Sverige : En kvantitativ undersökning kring utvecklares belåtenhet och deras attityd till agilt tänkandeFransson, Oskar, af Klercker, Patrick January 2005 (has links)
På senare tid har agila systemutvecklingsmetoder trätt fram på marknaden, metoder som värderar flexibilitet, kundmedverkan och fokus på utvecklingsteamet och fungerande mjukvara snarare än fokus på utvecklingsverktygen och dokumentation. Vi vet dock inte vilken typ av systemutvecklingsmetod som verkligen är bättre än den andra. Den här uppsatsen består av en historisk översikt av systemutvecklingsmetoder och en undersökning kring graden av belåtenhet med olika typer av systemutvecklingsmetoder och attityden till de agila värderingarna. Genom en kvantitativ studie har svenska organisationer som utövar systemutveckling tillfrågats angående detta. Resultaten är inte helt säkra, men anspelar på att utövare av mer traditionella systemutvecklingsmetoder var något mer nöjda med sin metod än utövare av agila metoder var, men de agila utövarna var istället mer nöjda med hur deras metod hjälper dem med att tillgodose kundernas behov och önskemål än de traditionella utövarna var. Båda typerna av systemutvecklare var mer positiva till de agila värderingarna än deras motsatser, men de agila metodutövarna var positiva till en större utsträckning. / Recent times have seen the emergence of agile software development methods, valuing flexibility, customer collaboration, and focus on the development team and working software rather than focus on tools and documentation. What is unknown is which type of software development method is really better than the other. This thesis consists of a historical overview of software development methods and an investigation of the level of satisfaction with different types of software development methods and the attitude towards the agile values. Through a quantitative study, Swedish software development organizations have been heard regarding these issues. The results, although not fully statistically supported, indicate that practisers of more traditional software development methods were slightly more satisfied with their methods than practisers of agile methods were, but the agile method practisers were instead more satisfied with how their method helped them in satisfying their customers’ wants and needs than the traditional method practisers were. Both types of software developers were more positive towards the agile values than their counterparts, but the practisers of agile software development methods were so to a greater extent.
|
187 |
Facilitatorns påverkan på en systemutvecklingsmetodÖsthed, Dick January 2003 (has links)
Idag finns det många olika systemutvecklingsmetoder och dess strategiska fokus skiljer sig från metod till metod. Vissa metoder använder sig av en mer användarledd strategi till exempel JAD, där användarna får vara med och driva utvecklandet av systemet och få det anpassat efter deras behov. Andra metoder använder en expertdominerad strategi till exempel SSADM, där experterna utvecklar systemet, där experterna utreder vad systemet bör innefatta. Eftersom metodernas strategi och fokus skiljer sig, skiljer de sig även åt när det gäller arbetsprocessen gentemot organisationen. Ett sätt att arbeta gentemot organisationen är att använda sig av en facilitator. En facilitator är en medlare, assistent som är neutral. Facilitatorn skall stödja gruppen, processen och uppgiften. Denne skall även kunna fungera som en gruppmodelleringsledare. Denna rapport avser att granska hur en facilitator påverkar en systemutvecklingsmetod, i detta fallet SSADM. Hur facilitatorn påverkar metoden beror väldigt mycket på vem som väljs ut att vara facilitator. Om facilitatorn är kompetent kommer han/hon ha en positiv inverkan på metoden. Om han/hon inte är tillräckligt kompetent kommer det bli en negativ inverkan.
|
188 |
Anvandare och Informationssystem : en komplex relationBjörk, Åsa January 1999 (has links)
Detta arbete behandlar relationen användare - informationssystem under ett informationssystems livstid. Arbetet syftar till att påbörja en teorikonstruktion över de faktorer samt effekter, vilka tillsammans utgör den kontext i vilken informationssystemet skapas och verkar. Systemutvecklingsprocessen betraktas ur ett användarperspektiv såtillvida att användarens subjektiva uppfattning om berörda situationer står i fokus. Rapporten behandlar följande frågeställningar: "Hur ser relationen ut i planeringsfasen?" samt "Hur ser relationen ut i verksamhetsfasen?". För respektive frågeställning kartläggs faktorer och effekter, som kan ha betydelse för den studerade relationen. Resultatet grundas på en litteraturstudie kompletterat med ett mindre antal djupintervjuer med systemutvecklare och användare. Jag har kommit fram till att litteraturen och verkligheten skiljer sig åt på flera punkter; analysfasens syfte, begreppet användardeltagande, systemutvecklarens roll, metodsyn etc. Verkligheten och den akademiska världen är således (ännu) inte i fas vad gäller området systemutveckling.
|
189 |
Surrogeringens effekter på systemutvecklingsprocessenMård, Haidi January 2005 (has links)
Datoriserade informationssystem är kritiska ur effektivitets-, konkurrens- och överlevnadssynpunkt för de verksamheter som implementerar dem. Intressenter är personer som påverkar eller påverkas av systemet. I syfte att kunna utveckla anpassade och stödjande system är det viktigt för utvecklarna att förstå intressenterna och deras behov av systemen. Det är dock ovanligt att utvecklare får tala med verkliga intressenter direkt. De är ofta hänvisade att tala med representanter för dessa, så kallade surrogatintressenter. Företeelsen, kallad surrogering, är vanligt förekommande. Studien undersöker vilka negativa effekter surrogering kan ge på utvecklingsprocessen samt hur negativa effekter kan hanteras. Studien visar att surrogeringens negativa effekter kan ge allvarliga följder för utvecklingen. Effekterna kan även ha "mjuk" karaktär, d v s påverka människorna som berörs av utvecklingen. Trots det väljer verksamheterna av "mjuka skäl" att använda surrogering vilket tyder på omedvetenhet om riskerna. I studien ges exempel på effekter och hur surrogeringens effekter kan hanteras.
|
190 |
Kvaliltet i systemutvecklingOlgerfelt, Mattias, Stål, Johannes January 2006 (has links)
Systemutveckling idag strävar efter kvalitet, men man kan se flera tecken på en kvalitetsbrist i utvecklingen av system. Många projekt kommer till korta. Trots att enorma summor pengar läggs ner på IT-projekt varje år misslyckas en stor del av dem. Denna rapport behandlar frågeställningen: Hur uppnås kvalitet vid systemutveckling? Rapporten besvarar frågeställningen genom intervjuer med erfarna yrkesmän inom området. Det är deras perspektiv på kvalitet som besvarar frågeställningen. Resultatet visar att synen på kvalitet stämmer väl överens med vad befintliga teorier säger att kvalitet handlar om, någon form av kundtillfredsställelse. Resultatet av intervjuerna har vidare analyserats tillsammans med befintliga teorier på området. Rapporten visar på att vissa faktorer påverkar kvaliteten och uppfyllandet av den. Två av dessa faktorer är kommunikation och kultur.
|
Page generated in 0.0561 seconds