121 |
Att arbeta med kommunikation och samspel i förskolanFransson, Karin, Bøge, Karin January 2004 (has links)
No description available.
|
122 |
"Det här är en pedagogisk utemiljö för barnen!" : En studie om hur pedagoger i förskolan uttalar sig om förskolegårdenGranath, Linda, Andersson, Jessica January 2012 (has links)
Studiens syfte är att studera hur pedagoger uttrycker sig om förskolegården och sin egen roll vid utevistelsen med förskolebarnen. Utgångspunkt tas i forskningsfrågorna: Hur uttrycker pedagoger att förskolegården används?, Hur beskriver pedagoger möjligheter och hinder som kan finnas på deras gård? samt Vad säger pedagoger om sin roll vid utevistelsen? Som metod användes kvalitativa intervjuer. I intervjuer med öppna frågor kunde verksamma pedagoger uttrycka sig angående förskolegården på ett mer berättande sätt utifrån sina erfarenheter. Utifrån svaren ställdes sedan riktade följdfrågor för att få djupare svar på forskningsfrågorna. Från de tre förskolor som valdes ut intervjuades två pedagoger från varje förskola, totalt sex stycken. Materialet transkriberades och sammanställdes sedan utifrån olika uppfattningar. Resultatet är tolkat utifrån sociokulturella begrepp och visar att pedagogerna ser utevistelsen som betydelsefull. De uttrycker att barnen ska ha tillgång till material så att de har möjlighet att välja vilken aktivitet de vill göra samt en varierad miljö som är utformad efter barnens behov och intressen. Utifrån vad pedagogen anser är viktigast med utevistelsen intar de olika roller som påverkar gårdens betydelse.
|
123 |
Förskollärares och barnskötares uppfattningar om lekens betydelse för barns lärande : - en jämförande studieAlm, Susanne, Eklund, Malin January 2011 (has links)
Syftet med denna studie är att studera förskollärares och barnskötares uppfattningar kring lekens betydelse för barns lärande samt att jämföra om det framträder några likheter eller skillnader i deras uppfattningar. Som metod i denna kvalitativa studie har intervjuer använts. Fyra förskollärare och fyra barnskötare har intervjuats. I resultatet framkom att leken och lärandet hör ihop och att dessa två begrepp uppfattas gå "hand i hand med varandra". Det var flera likheter än skillnader i förskollärares och barnskötares syn på lekens betydelse för lärandet. I intervjuerna var det tydligt att förskollärarna oftare grundade sina svar på forskning medan barnskötarna svarade utifrån erfarenheter de har från praktiken.
|
124 |
Ledarskap i förskolan : Förskollärares uppfattningar om sitt ledarskap och deras relationsarbeteLappalainen, Eeva January 2011 (has links)
Syftet med undersökningen var att undersöka fyra förskollärares uppfattningar om ledarskap i förskolan i deras interaktion med barnen samt hur de skildrar relationers betydelse, genom att använda intervju som metod. Genom observation har jag undersökt en förskollärares interaktion med barnen i syfte att se hur förskolläraren arbetar. I resultatet framkommer det att ledarskap för förskollärare innebär att vara lyhörd, att barn har olika viljor och att lyssna till barnet och ser barnet samt att förskolläraren är tydlig med det som förväntas av barnen och av förskolläraren. Resultatet visade vikten av att skapa goda relationer, att förskolläraren kan använda sig utav humor och det ansågs att humor är en del av en lärares ledarskap. Under relationsarbetet var det viktigt att förskolläraren bekräftar varje barn och visar intresse för barnet. Det gällde inte enbart att ha relation med barnen utan också gentemot kollegor och föräldrar.Interaktionen mellan förskollärarna och barnen skedde främst med kroppsspråk, tonläge och gester från förskollärarna och genom kroppsspråk och röst från barnen.
|
125 |
"Den vuxnes roll är att lyfta leken en dimension eller bara observera" : En fenomenorgafisk studie om förskollärares erfarande av deltagande i lekenArntzen, Kamilla, Hallberg, Jennie January 2012 (has links)
Studiens syfte är att undersöka hur förskollärare erfar deltagandet i leken i förskolan. Forskningsfrågorna som studien utgår från är: Hur erfar förskollärare deltagandet i leken? och Hur erfar förskollärare svårigheter och möjligheter med deltagandet i leken?Bearbetningen av insamlad data är inspirerad av ett fenomenografiskt perspektiv, där för-skollärarna ges möjlighet att berätta fritt om erfarandet kring deltagandet i leken. Intervju-erna är därför av kvalitativ karaktär.Det framkommer i resultatet att förskollärare ser på sin roll kring leken på olika sätt, som observatör, tillförare och medlekare. Några förskollärare belyser svårigheter med delta-gandet, till exempel tidsbrist.I analysen visas de kvalitativa skillnaderna mellan förskollärarnas erfarande av deltagandet i leken. I den hierarkiska triangel som presenteras i resultatet och analysen visas de kvalita-tiva skilda kategorierna, där den mest komplexa kategorin innefattar pedagogers erfarande om rollen som medlekare och i den mest basala kategorin visas pedagogers erfarande om att det finns svårigheter med deltagandet i leken.Generellt kan det urskiljas av resultatet att förskollärarna är väl medvetna om nyare forsk-ning som säger att deltagandet i leken på barns villkor är av stor betydelse. Dock påverkas deltagandet av många faktorer i det pedagogiska arbetet.
|
126 |
ADHD – problemskapande beteende sett ur två perspektiv : en intervjustudie om hur föräldrar och pedagoger ser på diagnosen ADHD.Enmark, Carolina, Zetterlund, Marie January 2012 (has links)
No description available.
|
127 |
Utomhuspedagogik : En resurs för lärandet i förskolanNilsendahl, Malin January 2012 (has links)
Syftet med detta arbete är att se hur lärare i förskolan arbetar med utomhuspedagogik. Vilka möjligheter och svårigheter upplever lärarna inom utomhuspedagogik samt hur påverkar utomhusmiljön barns välmående och hälsa. Jag har genomfört en kvalitativ forskningsmetod där jag intervjuat sju förskolelärare på sex olika förskolor i Sverige med utomhuspedagogik som inriktning. Jag har tagit hänsyn till de forskningsetiska principerna för att skydda respondenterna. Genom insamlat material från intervjuer och tillgängligt material från forskning och litteratur inom området har jag fört en diskussion kring mina frågeställningar. Resultatet av detta arbete har visat att utomhuspedagogik är ett redskap som engagerar hela kroppen i lärandeprocessen, att respondenterna upplever att både barn och lärares psykiska och fysiska hälsa förbättras genom att vara aktiva i utomhusmiljön samt att barn får en tidig förståelse och respekt för miljön. Min slutsats kring utomhuspedagogikens betydelse är att detta arbetssätt behövs för att ge barn möjlighet till individanpassat lärande. Mina förhoppningar med detta arbete är att medvetandegöra lärare så att de ska vilja använda utomhuspedagogik i deras verksamhet. Tanken är också att lärare ska se möjligheterna med detta arbetssätt och använda det som en resurs för att skapa ett lustfyllt lärande.
|
128 |
Matematiklåda i förskolan : Kan det skapa intresse för matematik hos de små barnen?Berggren, Caroline January 2011 (has links)
Syftet med detta utvecklingsarbete är att se om en matematiklåda kan skapa intresse för matematik hos de små barnen på förskolan. Forskning visar att man redan tidigt i förskolan bör börja arbeta med matematik för att skapa ett positivt förhållningssätt hos barnen till matematik. Matematiken ska utgå från barnens vardag och genomsyras av lekfullhet och nyfikenhet. Genom att ha skapat en matematiklåda med material som ofta förekommer i förskolans verksamhet vill jag se om dessa material kan fungera som underlag för matematik i förskolan där barnen skapar ett intresse för matematik. Under en vecka var jag ut till min partnerskola och arbetade med fem stycken barn som är mellan två och tre år för att se hur de mottog min matematiklåda. I mitt resultat kan man se att barnen tyckte att det var spännande och intressant att följa med mig och arbeta med matematiklådan dessvärre var tiden för kort för att kunna få ett tydligare resultat på om de blev intresserade av matematiken eller om det bara var spännande och intressant att vara med mig och arbeta.
|
129 |
Matematik i förskolan : Barn lär sig matematik genom estetisk verksamhet / Mathematics in preschool : Children learn mathematics through aesthetic activityLundin, Monica January 2010 (has links)
Matematikkunskaperna sjunker i Sverige och en ny reviderad läroplan för förskolan (Lpfö 98) träder i kraft nästa år. Syftet med denna studie är att undersöka hur man kan bidra med att öka barns matematikkunskaper i framtiden. Undersökningen är gjord på en förskola med fyra 5-åringar. Barnen spelades in på band under en utforskande estetisk verksamhet då de klippte och ritade olika former. Därtill gjordes bandinspelade kvalitativa intervjuer som visar vad förskolebarn tänker runt matematik. Resultatet visar att barnen urskiljer och gör olika former, relaterar formerna till varandra, ordnar formerna i grupper, de för och följer ett matematiskt resonemang samt använder matematiska begrepp. Viktiga slutsatser är att barn kan utvecklas inom matematiken i förskolan och kan uppfylla de nya målen att sträva mot genom att man låter barnen utforska i öppen estetisk verksamhet, stimulerar barnen till lärande, låter barnen utgå från sin erfarenhetsvärld samt låter barnen reflektera över sitt lärande.
|
130 |
Läsvila : En observationsstudie av en specifik högläsningssituation i förskolanTheander, Ida, Algotsson, Charlott January 2008 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur läsvila sker i förskolan. Vidare ville vi genom observationer ta reda på hur pedagogen agerar vid läsvilan samt hur miljön där läsningen sker ser ut. Observationer har gjorts vid nio tillfällen med videokamera som hjälpmedel. Resultatet av studien visar att pedagogens interaktion med barnen påverkar hur läsvilan ter sig. Pedagogens agerande vid högläsandet påverkar barnens intresse och koncentration och en engagerad pedagog som läser med inlevelse fångar barnen på ett djupare plan än den pedagog som helt eller delvis saknar inlevelse. Resultatet visar att det är vanligt förekommande att ställa någon typ av frågor till barnen under läsvilan. Frågornas typ varierade mellan helt slutna frågor, där ett rätt svar eftersträvades, och frågor av öppen karaktär där barnen gavs utrymme att fundera och reflektera. Miljön har också visat sig spela roll för läsvilan. Ingen av de observerade förskolorna visade sig ha en speciellt inrättad läsplats. Vanligast var att sitta i en soffa i rum där andra aktiviteter, som måltider, bygg- och konstruktionslek, docklek eller personalens administrativa arbete, vanligtvis pågick. Stunderna för läsvila visade sig lätt kunna bli störda eller avbrytas av något i omgivningen som distraherade antingen barnen eller pedagogen.
|
Page generated in 0.0476 seconds