Spelling suggestions: "subject:"auditors."" "subject:"suditors.""
131 |
Le juge financier, juge administratif / Judge Financial, Administrative JudgeKurek, Aline 11 December 2010 (has links)
En tant que juge administratif spécialisé, le juge financier, entendu au sens de la Cour des comptes, des Chambres régionales des comptes et de la Cour de discipline budgétaire et financière, dispose d'une compétence d'attribution. Il lui revient ainsi d’assurer le respect des règles budgétaires et de la comptabilité publique. La perspective visant à apprécier le juge financier en tant que juge administratif, c'est-à-dire en tant que juge administratif de droit commun, peut dès lors soulever certaines objections. Néanmoins, la jurisprudence financière démontre de nombreuses et régulières interventions du juge financier comparables à celles d’un juge administratif. L’application des règles du droit administratif, les qualifications opérées, les contrôles sur les actes administratifs relevant d’un contrôle de légalité sont autant d’illustrations de ce rôle joué, de façon inattendue, par le juge financier. Ces activités, a priori non naturelles pour ce dernier, devaient dès lors inciter à orienter l’analyse autour des raisons pour lesquelles les juridictions financièresse trouvaient en position de juge administratif. Pouvaient alors être distinguées deux cas de figure. D’une part, il apparaissait nécessaire pour le juge financier, dans certaines hypothèses, d’agir tel le juge administratif. D’autre part, le juge financier affirmait, dans certains cas, une véritable volonté d’intervenir comme tel / As a specialised administrative judge, the financial judge, understood in the sense of the Auditors Court, of the regional Auditors Courts and of the Court of budgetary and financial discipline, has a ratione materiae jurisdiction. It is the judge’s duty to ensure compliance with budgetary and national accounting rules. The perspective tending to view the financial judge as a administrative judge, that is to say as an ordinary administrative judge, may consequently give rise to certain objections.However, financial case law shows numerous and regular interventions of the financial judge that are comparable to those of an administrative judge. The enforcement of administrative law rules, the descriptions made, the controls on administrative acts and documents subject to a control of legality are as many illustrations of the role played, unexpectedly, by the financial judge. These activities, a priori not natural for the latter, were consequently to incite to orientate the analysis towards the reasons why the financial courts were acting as administrative judges. Two scenarios could then be distinguished. On the one hand, it appeared necessary for the financial judge, in some cases, to act just like anadministrative judge. On the other hand, the financial judge maintained, in others cases, a true will to intervene as one
|
132 |
The influence of individual, team and contextual factors on external auditors' whistle-blowing intentions in Barbados : towards the development of a conceptual model of external auditors' whistle-blowing intentionsAlleyne, Philmore Alvin January 2010 (has links)
Following the collapse of Arthur Andersen in the Enron debacle, whistle-blowing within audit firms has taken on greater importance. Given the profession's requirements to be confidential, independent and to act in the public's interest, there is a need for a model that addresses auditors' whistle-blowing intentions. This thesis presents a conceptual model on whistle-blowing intentions among external auditors, where individual-led antecedents influence whistle-blowing intentions, but are moderated by isomorphic and issue-specific factors. Survey questionnaires were administered to 226 external auditors, and 18 individual interviews as well as 2 focus groups were conducted in Barbados. Results indicated that individual antecedents (attitudes, perceived behavioural control, independence commitment, personal responsibility for reporting, and personal cost of reporting) were significantly related to internal whistle-blowing, but only perceived behavioural control was significantly related to external whistle-blowing. Partial support was found for the moderating effects of perceived organizational support, moral intensity, team norms and group cohesion on the relationships between the majority of the independent variables (attitudes, perceived behavioural control, independence commitment, personal responsibility for reporting and personal cost of reporting) and internal whistle-blowing. However, partial support was found for the moderating effects of perceived organizational support, moral intensity, team norms iii and group cohesion on the relationships between fewer independent variables and external whistle-blowing. Overall, respondents preferred anonymous internal channels of reporting, and showed a general reluctance to report externally. The presence of an open-door policy, ethics partners, hotline, on-going training and clearly defined policies could encourage whistle-blowing. Further implications for research and practice are discussed.
|
133 |
從經濟觀點論審計人員與委託人之契約關係王蘭芬, WANG, LAN-FEN Unknown Date (has links)
本文係就有關審計契約問題之期刊及文獻從事學理上之介紹與探討。由於現行專業人
員的職業道德觀念中,強調財務利益對專業人員操寸與獨立性可能產生不利的負面效
果。因此如何在契約關係與計價問題間取得適當的調適,即是本文之研究動機。
本文之內容乃強調審計功能在恣理理論中的價值,並就各種經濟因素影響下,介紹契
約關係的建立與計價模式的產生。以期藉審計契約的成立,在個體方面使契約的現有
與潛在之相關人士獲得最大利益;在總體方面使整個經濟社會有限的資源作最佳之分
配。
|
134 |
Shaping the future of the auditing profession in Sweden: a study of the expected role of digitalizationSjöberg, Patrik, Johansson, Markus January 2016 (has links)
Digitalization is a fast paced phenomenon that is recognised to be of importance for the auditing profession’s future. This study has, through an innovative approach, gathered the ideas and perspectives on the perceived future role of digitalization in relation to the auditing profession. In order to ensure that these ideas and perspectives were to be practically relevant, 14 Swedish auditors were interviewed. This study was initiated through an evident need of research about the future role of digitalization, as this role is recognized as important but rather under-theorized according to both practitioners and academics. In order to tackle the need for research within the relatively unexplored area of digitalization in relation to the auditing profession, a dialogue with practitioners led to the creation of the following research question: -How do auditors expect digitalization to shape the future of the auditing profession? In order to accurately answer the constructed research question, three sub-questions were established: - How do auditors perceive past and current changes of the auditing profession? - How do auditors perceive futures changes of the auditing profession? - How do auditors perceive the future role of digitalization? The underlying purpose of this study was to push for a unification between the academic and practice community. To achieve this, a follow-up sub-question was generated: - How do auditors perceive the role of academic research to shape the future of the auditing profession? And inductive research approach was adopted for this study, in line with the epistemological standpoint of interpretivism and a constructionism ontological approach. Furthermore, this thesis was a conducted qualitative exploratory research that employed semi-structured interviews. The research strategy of this study was a combination of narrative inquiry with grounded theory in order to collect data and to generate theories for building knowledge. The results from the interviews with the auditors generated findings that were used to answer our four sub-questions, and therefore subsequently our main research question. It was concluded that academic research was not directly used by practitioners, since it was not found usable from a practical perspective. Furthermore, it was concluded through applying change theories that digitalization is, by auditors, expected to play an important role in the future of their profession and a list of driving forces was established. Moreover, discussions on how the auditing profession and digitalization will interact in the future are disclosed in this study.
|
135 |
Ověření účetní závěrky auditorem ve vybraném podniku / Financial statement audit of the selected company by the auditorŠimůnková, Andrea January 2010 (has links)
The aim of this thesis is to analyse auditing methods, which are specified in International Standards on Auditing - ISAs, and consequently apply some of these theoretical outputs to the financial statement of a real company.
|
136 |
Värdering av tillväxtföretag : Skillnader i värderingen av tillväxtföretag mellan personer inom bankverksamhet och revisorer / Valuation of growth companies : Differences in the measurement of growth companies between people in banking and auditorsEriksson, Adam, Jensholm, Carl January 2013 (has links)
Bakgrund: Personer inom bankverksamhet konfronteras ständigt med behovet av tillförlitliga företagsvärderingar. Det finns inte någon värderingsmodell som är generellt vedertagen. Det finns också alternativa institutioner som utför värdering . Revisorer och deras tjänster är en grupp som bankerna normalt sett har högre förtroende för. Denna studie fokuserar på hur värderingsmodeller används vid värdering och hur resultatet av värderingen används för att bedöma andra omständigheter. Problem: Enligt viss litteratur kan vilka modeller som används, och hur de används, i hög grad bestämmas av den subjektiva bedömningen. Det är inte lika känt att andra faktorer, institutioner som omger subjektet, kan ha en viktig roll vid fastställandet av användningen av modellerna. Därför har vi utvecklat en modell som till stor del illustrerar det här problematiska förhållandet (se Modell 1, s. 5). Problem: Enligt viss litteratur kan vilka modeller som används, och hur de används, i hög grad bestämmas av den subjektiva bedömningen. Det är inte lika känt att andra faktorer, institutioner som omger subjektet, kan ha en viktig roll vid fastställandet av användningen av modellerna. Därför har vi utvecklat en modell som till stor del illustrerar det här problematiska förhållandet (se Modell 1, s. 5). Utifrån problematiken som nämns ovan, har vi följande frågeställningar: 1: Hur går personer inom bankverksamhet och revisorer till väga vid en värdering av ett tillväxtföretag? 2: Vilka likheter och skillnader uppstår de båda institutionerna sinsemellan vid en sådan värdering? 3: Hur motiveras dessa eventuella likheter samt skillnader? Teoretisk referensram: Studien är inspirerad av Giddenss sociologisk teori och begreppet strukturer. Begreppet struktur har tillämpats för att genomföra tolkningar och analysera de institutionella faktorerna kring företagsvärdering. Vidare tillät Giddens struktureringsteori oss att undersöka relationerna mellan subjekt (de som tillämpar värderingsmodeller), objekt (vad som värderades) och institutioner (regler och normer som omger processen för värdering). Giddens struktureringsteori gör att vi kan förstå hur handlingsstrukturer och mer omfattande generella strukturer påverkar subjektets utvärderingsprocess. Berger och Luckmanns socialkonstruktivism ingår också i den teoretiska ramen för att betona hur värderingsprocessen är socialt konstruerad enligt överenskommelser. Dessutom innehåller vår teoretiska ram några värderingsmodeller som har praktisk betydelse. Studiens bidrag: Vår studie visade att: 1: Vi kunde expandera Modell 1, vilket gjorde att vi ytterligare kunde förklara sambanden mellan subjekt, objekt och modell. 2: Syftet styr värderingen. 3: Subjektet påverkas av institutioner som omger den. Dels genom andra individer inom institutionen och dels genom socialt upparbetade system. 4: Modeller väljs av subjektet. Valet i sin tur påverkas av olika strukturer, i detta fallet handlingsstrukturer och generella strukturer. Strukturer kan leda till begränsningar och således medföra att vissa modeller inte tillämpas. 5: Objektets karaktär har stor påverkan på hur värderingen går till. Tillväxtföretag är svårare att värdera med ett större riskmoment. Det leder till att skillnaderna i värderingen av företag de två institutionerna sinsemellan växer. / Program: Civilekonomprogrammet
|
137 |
Attitudes to CSR : a study of a Swedish textile company’s influence on a supplier in China / Attityder kring CSR : en studie av ett svenskt textilföretags influenser hos en leverantör i KinaEkman, Amanda, Alm, Elinor January 2012 (has links)
businesses,butfortextilecompaniesinparticular.ManyarethecompaniestoadaptanowndefinitionofCSRandassumeresponsibilityforhumanrightviaCodesofConduct.Theproblem,ontheotherhand,ariseswhenthesetextilecompanieslackknowledgeandroutineregardingrealizationoftheirpurposesonimprovementworkonfactorylevel.ThesolutionforseveralSwedishtextilecompaniesisequaltooutsourcingtheimplementationofCSRaccordingtotheirCodeofConducttoexternalauditors.However,whencontractinganintermediary,questionscanbeaskedregardingifthecompany’sattitudeanddefinitionofCSRstillwillbereflectedontothefactoryhandornot.Further,sparseresearchofexternalauditorsexistsbutdespiteofthisexternalauditorshavebeenpointedoutasineffective.ThepurposewiththisstudyistomapoutattitudesandmotivesforCSRactivities,withtheaimtocreateanunderstandingamongthreeactorsinasupplychain–theCompany,theAuditorandtheFactory.ThisapproachprovidesaholisticperspectivetointerprethowaSwedishSMEcantakeadvantageofanexternalauditorwhenimplementingitsCodeofConductalignedwithitssupplychaininaqualitymethod,basedoninterviewsandobservations.Theempiricalresultistobeanalysedthroughanexploratorystrategytodeliverthecontributedconclusion.ThecontributionofthisstudyisthusthatSwedishSMEslackknowledgeandexperiencewhenimplementingaCodeofConductwithinthesupplychain.ItisholdthatSwedishSMEscouldtakeadvantageofexternalauditorstoeludetheabovementionedproblem,sincesupportforexternalauditorsasnotineffectivehavebeenfound.ToformulateaCodeofConducttogetherwithitssupplierisfortheSMEadvisable,duetotheprospectsofinvolvingtheactordirectlyaffectedoftheCodeofConductintotheconstructionofit.Bythewayofconclusionindicatorsindicatingthatintheend,CSRisallaboutmoney,consideredfromallactors’perspective.CSRärenständigtaktuelltillikaväxandefrågaförföretagiallmänhetmenkanskeförtextilaföretagisynnerhet.MångaföretagskaparsinegendefinitionavCSRochsocialtansvarstagandeochämnarförverkligadessagenomenCodeofConduct.Problematikkanåandrasidanuppstådåföretagetifrågasaknarkunskapomochrutinerkringimplementeringavförverkligandetavsinaförbättrandeavsikterpåfabrik.LösningenförflerasvenskatextilföretagärsynonymmedattoutsourcaimplementeringenavCSRienighetmedsinCodeofConducttillenexternauditör.DockuppstårfrågorkringföretagetsattitydtillochdefinitionavCSRkommerattavspeglashosfabriksarbetarenomförmedlandetavdenskerviaentredjepart.Tilläggaskanattdetännufinnsrelativtsparsamforskningomjustexternaauditörerochdessinverkaniförsörjningskedjanmenattdenforskningsomfaktisktfinnspekarutexternaauditörersomineffektiva.SyftetmeddennauppsatsärattkartläggaattityderochmotivrörandeCSRförattskapaenförståelsemellanolikaparterienförsörjningskedjaochpåsåsätttolka,utifrånetthelhetsperspektiv,hurensvenskSMEkananvändasigavenexternauditörförattimplementeraenCodeofConductiförsörjningskedjan.Uppsatsenharfokuseratpåatthittaförståelseienstudiegjordifältmedutvaldapartersomidagslägetärintressantaattundersöka.Studienhargjortsutifrånenfallstudiemedtreaktörer,därenkvalitativmetodtillämpatsförattintervjuaochobserveraordochhandling.Empirinharanalyseratsutefterenutforskandestrategiförattnådeslutsatsersomvihärmedämnabidramed.BidragetfråndennastudieärsåledesattsvenskaSME:ssaknarkunskapocherfarenhetförattarbetamedenimplementeringavenCodeofConduct.VianserattsvenskaSME:sböranvändasigavenexternauditörförattkringgåproblemetjustnämntdåvifunnitbeläggsommotsättersigteorinsompekarmotineffektivautföranden.ViharfunnitstarkbetydelseiattupprättaenCodeofConductisamrådmedallapartersomberörsavden.AvslutningsvisharvihittatindikatorerpåattCSRislutändanhandlarompengar,settutifrånallapartersperspektiv. / Program: Textilekonomutbildningen
|
138 |
En studie av tänkbara faktorer som föranleder internrevisorer att certifiera sig / A study of possible factors that cause internal auditors to certify themselvesBodin, Bodin January 2009 (has links)
<p>Audit is a common concept in Sweden. This occurs in many contexts and situations and may intend a wide spectrum of areas. It might consider environment audit, amateur audit, internal auditing, external audit etc. In the business community external audit and the associated external auditor is possibly, from the general public's side, the most recognized. The external audits purposes in big features are checking limited companies economic accounting along with the board and CEO: s management. In connection with increased requirements from the market, the own ranks and a row scandals where companies consistently created misled accounting which the external audit never detected, the internal auditing has grown himself stronger as well international as in Sweden. The internal auditing will according to their instruction from the company’s management in the specific company se to that nothing of the above occurs. Instead, this function will contribute to that the company is govern in better ways with fewer mistakes and a more reliable accounting as well financial as general. A big difference between the external audit and the internal audit which this thesis basically builds on is the theoretical knowledge that one is required to posses in order to conduct external opposite internal audit. In order to conduct external audit, the auditor need to, as described in Swedish legislation, hold a certain number academic points in specified subjects. The internal auditor however doesn´t have this kind of rules to follow. So how is quality in a function is that alone works with quality assurance assured? Well, through its own world extensive interest association, IIA, The Institute of Internal Auditors agency. This association provides a certification that persons that work with internal auditing can undergo. This certification which is standardized around in the entire world, is suitable to give the internal auditor fundamental knowledge of its intention and also to seem as a quality assurance for the internal auditing around in the globe. This certification is however rather extensive and requiring for the student. In Sweden only a minority of the internal auditors has undergone it. This thesis, which examine possible factors to why internal auditors choose to undergo this certification intend to answer this fact and the result that arrives is as follows:</p><ul><li>The employer requires this. </li><li>The employee wants to market her/him on the labor market, often on an international such. </li><li>The employee is on the verge to start up and the lead the organization in a new internal auditing department. </li></ul> / <p>Revision är ett vanligt förekommande begrepp i Sverige. Den förekommer i många sammanhang och situationer och kan avse ett vitt spektra av områden. Det kan handla om miljörevision, lekmannarevision, internrevision, externrevision etc. I den ekonomiska sfären av näringslivet är externrevision och den därtill hörande externrevisorn möjligen den, från allmänhetens sida, mest igenkända. Externrevisionen går i stora drag ut på att granska aktiebolags ekonomiska redovisning samt styrelse och VD:s löpande förvaltning av detsamma. Med anledning av höjda krav från marknaden, de egna leden samt en rad skandaler där företag konsekvent skapat vilseledande bokföring vilken revisionen inte upptäckt, har internrevisionen vuxit sig allt starkare såväl internationellt som i Sverige. Internrevisionen skall på uppdrag av företagsledningen i det specifika bolaget tillse att inget av ovanstående inträffar. Istället ska funktionen bidra till att företaget leds på ett bättre sätt med färre misstag och en mer pålitlig redovisning såväl finansiell som allmän. En skillnad mellan externrevisionen och internrevisionen vilken uppsatsen i stort bygger på är de teoretiska förkunskaper som krävs för att utöva dem. För att utöva externrevision finns det stadgat i lag och förordning att personen ska inneha ett visst antal akademiska poäng i på förhand specificerade ämnen. Internrevisorn har emellertid inte detta av lag stödda kravet. Hur kvalitetssäkras då en funktion som själva arbetar med kvalitetssäkring? Jo genom sin egen världsomfattande intresseförening, IIA, The<strong> </strong>Institute of Internal Auditors försorg. Förening tillhandahåller en certifiering vilken personer som arbetar med internrevision kan genomgå. Certifieringen är standardiserad runt om i världen och är avsedd att ge internrevisorn grundläggande kunskaper men avser även att verka som en kvalitetssäkring för internrevisionen runt om i världen. Certifieringen är emellertid tämligen omfattande och krävande för studenten och i Sverige är det endast en minoritet av internrevisorerna som genomgått den. I uppsatsen undersöks en rad tänkbara faktorer till varför internrevisorer väljer att genomå certifieringen och resultatet som framkommer är att:</p><ul><li>Arbetsgivaren ställer det som krav </li><li>Arbetstagaren vill marknadsföra sig själv på arbetsmarknaden, ofta på en internationell sådan.</li><li>Arbetsagaren ska starta upp och leda arbetet på en nystartad internrevisionsavdelning. </li><p> </p></ul>
|
139 |
En studie av tänkbara faktorer som föranleder internrevisorer att certifiera sig / A study of possible factors that cause internal auditors to certify themselvesBodin, Bodin January 2009 (has links)
Audit is a common concept in Sweden. This occurs in many contexts and situations and may intend a wide spectrum of areas. It might consider environment audit, amateur audit, internal auditing, external audit etc. In the business community external audit and the associated external auditor is possibly, from the general public's side, the most recognized. The external audits purposes in big features are checking limited companies economic accounting along with the board and CEO: s management. In connection with increased requirements from the market, the own ranks and a row scandals where companies consistently created misled accounting which the external audit never detected, the internal auditing has grown himself stronger as well international as in Sweden. The internal auditing will according to their instruction from the company’s management in the specific company se to that nothing of the above occurs. Instead, this function will contribute to that the company is govern in better ways with fewer mistakes and a more reliable accounting as well financial as general. A big difference between the external audit and the internal audit which this thesis basically builds on is the theoretical knowledge that one is required to posses in order to conduct external opposite internal audit. In order to conduct external audit, the auditor need to, as described in Swedish legislation, hold a certain number academic points in specified subjects. The internal auditor however doesn´t have this kind of rules to follow. So how is quality in a function is that alone works with quality assurance assured? Well, through its own world extensive interest association, IIA, The Institute of Internal Auditors agency. This association provides a certification that persons that work with internal auditing can undergo. This certification which is standardized around in the entire world, is suitable to give the internal auditor fundamental knowledge of its intention and also to seem as a quality assurance for the internal auditing around in the globe. This certification is however rather extensive and requiring for the student. In Sweden only a minority of the internal auditors has undergone it. This thesis, which examine possible factors to why internal auditors choose to undergo this certification intend to answer this fact and the result that arrives is as follows: The employer requires this. The employee wants to market her/him on the labor market, often on an international such. The employee is on the verge to start up and the lead the organization in a new internal auditing department. / Revision är ett vanligt förekommande begrepp i Sverige. Den förekommer i många sammanhang och situationer och kan avse ett vitt spektra av områden. Det kan handla om miljörevision, lekmannarevision, internrevision, externrevision etc. I den ekonomiska sfären av näringslivet är externrevision och den därtill hörande externrevisorn möjligen den, från allmänhetens sida, mest igenkända. Externrevisionen går i stora drag ut på att granska aktiebolags ekonomiska redovisning samt styrelse och VD:s löpande förvaltning av detsamma. Med anledning av höjda krav från marknaden, de egna leden samt en rad skandaler där företag konsekvent skapat vilseledande bokföring vilken revisionen inte upptäckt, har internrevisionen vuxit sig allt starkare såväl internationellt som i Sverige. Internrevisionen skall på uppdrag av företagsledningen i det specifika bolaget tillse att inget av ovanstående inträffar. Istället ska funktionen bidra till att företaget leds på ett bättre sätt med färre misstag och en mer pålitlig redovisning såväl finansiell som allmän. En skillnad mellan externrevisionen och internrevisionen vilken uppsatsen i stort bygger på är de teoretiska förkunskaper som krävs för att utöva dem. För att utöva externrevision finns det stadgat i lag och förordning att personen ska inneha ett visst antal akademiska poäng i på förhand specificerade ämnen. Internrevisorn har emellertid inte detta av lag stödda kravet. Hur kvalitetssäkras då en funktion som själva arbetar med kvalitetssäkring? Jo genom sin egen världsomfattande intresseförening, IIA, The Institute of Internal Auditors försorg. Förening tillhandahåller en certifiering vilken personer som arbetar med internrevision kan genomgå. Certifieringen är standardiserad runt om i världen och är avsedd att ge internrevisorn grundläggande kunskaper men avser även att verka som en kvalitetssäkring för internrevisionen runt om i världen. Certifieringen är emellertid tämligen omfattande och krävande för studenten och i Sverige är det endast en minoritet av internrevisorerna som genomgått den. I uppsatsen undersöks en rad tänkbara faktorer till varför internrevisorer väljer att genomå certifieringen och resultatet som framkommer är att: Arbetsgivaren ställer det som krav Arbetstagaren vill marknadsföra sig själv på arbetsmarknaden, ofta på en internationell sådan. Arbetsagaren ska starta upp och leda arbetet på en nystartad internrevisionsavdelning.
|
140 |
Sustainability Assurance and the Engagement of Multidisciplinary TeamsRaphael, Lucia January 2015 (has links)
Research have revealed that the accounting profession engage multi-disciplinary teams in the assurance of sustainability reports. However, how such teams are composed or the values that these teams bring to the assurance engagement process, and how reliance is established on the work performed by such teams has been left uncovered. This research sought to fill this gap, and hence, contributed to providing an understanding surrounding this issue. Semi-structured interviews with auditors from the Big Four Audit firms, engaged with performing sustainability assurance was conducted. The findings revealed that the engagement of multi-disciplinary teams, comprising both financial accountants and sustainability specialists from various disciplines, was necessary in ensuring quality assurance work performance. Firstly, the in-depth knowledge of sustainability subject matters possessed by the sustainability experts, enabled the questioning of the correctness of sustainability items reported by the clients. Secondly, sustainability experts were valuable in the planning stage of the engagement, in identifying client risk areas. Thirdly, sustainability expert involvement, enabled the winning of work contracts. Additionally, the engagement of multi-disciplinary teams was revealed to be valuable to the client firms. Firstly, the sustainability experts assisted clients in identifying the most valuable issues to report to their stakeholders. Secondly, due to the expert’s knowledge and experience, it enabled them to inform clients on high reporting levels. Finally, sustainability experts provided clients with valuable feedback that aids the improvement of the client processes, and the management of risks. The establishment of reliance on the work performed by the teams, requiring an accountant to signoff every engagement work performed by the team, as required by the applicable assurance standards, was partially supported by this study. Sustainability experts, who were non-accountants, was revealed to be engaged in this signing off ritual, hence, leaving room for the questioning of such assurance engagements signed off by sustainability experts.
|
Page generated in 0.0931 seconds