Spelling suggestions: "subject:"familyfocused cursing"" "subject:"familyfocused dursing""
1 |
Förstärkt föräldraskap - utökade hembesök : Barnhälsovårdssköterskors och föräldrarådgivares erfarenheter av att stödja föräldrar i deras föräldraskap / Enhanced parenting - extended homevisits : Child health nurses and parenting counselor experiences of supporting parents in their parentingDidriksson, Emilia, Gripenwald, Iri January 2019 (has links)
Background: The parenting usually entails great joy but can also involve major challenges. Parenting is not always experienced positively, on occasion it can be very stressful. Studies show that early intervention can enhance the parenting role and promote connection between the child and the parent and thus facilitate illness prevention in children. Aim: To illustrate child health, nurses and parenting counselors provided extended home visits for new parents. Method: A qualitative design and the phenomenological approach are used. Seven interviews were carried out with Child health nurses and parenting counselors. The results were analyzed with a content analysis. Results consist of four headings; Prerequisites for good cooperation, The importance of the meeting place, Concrete support for parents, Challenges to support parents Conclusion: The result shows that the project helped child health nurses and parenting counselors provide increased security and support in the parenting role. They have learned that the collaboration in the project has been experienced positively as they together can support families with their specific knowledge. Their view is that the families appreciate the support offered and it is easier for them to discuss sensitive topics in their own home. The prerequisites for being able to respond to challenges in the project require staff support from the manager and training in different cultural approaches.
|
2 |
Föräldrars upplevelser under sitt barns sjukhusvistelse : en allmän litteraturstudie / Parents' experience of their child's hospitalizationKayondo, Helena, Kristiansson, Johanna January 2010 (has links)
<p>Bakgrund:Att få sitt barn inlagt på sjukhus är en stor förändring för föräldrar. Detta kan leda till många olika känslomässiga upplevelser som kan skapa en obalans i familjen. För vårdpersonal är det viktigt att ha kunskap om detta så att familjen kan få en god omvårdnad och en bra upplevelse av sjukhusvistelsen med sitt barn. Syfte: Syftet med studien är att beskriva föräldrars erfarenheter och upplevelser av omvårdnad i samband med sjukhusvistelser med sitt barn. Metod: Studien har genomförts som en allmän litteraturstudie genom systematisk granskning och sammanställning av vetenskapliga artiklar. Resultat: Fyra fynd framkom i studiens resultat. Dessa var: tidigare erfarenheter av sjukhusvård, brist på kommunikation och känslomässigt stöd, upplevelser av trygghet och delaktighet samt upplevelser av otrygghet och att inte bli lyssnad på. Slutsats: För att få en bättre dialog och öka kunskapen om föräldrarnas tidigare upplevelser och erfarenheter kan sjuksköterskan använda sig av familjefokuserad omvårdnad.</p> / <p>Background: When a child is admitted to the hospital it is a big change for the parents. This can cause different emotional reactions and create an imbalance in the family. It is important for the healthcare staff to be aware of this, so that they can give the family a good nursing care and at the same time a good experience of the hospitalization. Aim: The aim of this study was to describe parents´ experiences of the child’s care during hospitalization. Method: The study was conducted as a literature review through a systematic compilation of scientific articles. Results: Four findings were revealed in the studies result. They were: earlier experiences of hospitalization, lack in communication and emotional support, experience of feeling security and participation, experience of insecurity and not being lessened to. Conclusion: To get a better dialog with the parents and to get more knowledge about their experiences of hospitalization the nurse can use family focused nursing.</p>
|
3 |
Föräldrars upplevelser under sitt barns sjukhusvistelse : en allmän litteraturstudie / Parents' experience of their child's hospitalizationKayondo, Helena, Kristiansson, Johanna January 2010 (has links)
Bakgrund:Att få sitt barn inlagt på sjukhus är en stor förändring för föräldrar. Detta kan leda till många olika känslomässiga upplevelser som kan skapa en obalans i familjen. För vårdpersonal är det viktigt att ha kunskap om detta så att familjen kan få en god omvårdnad och en bra upplevelse av sjukhusvistelsen med sitt barn. Syfte: Syftet med studien är att beskriva föräldrars erfarenheter och upplevelser av omvårdnad i samband med sjukhusvistelser med sitt barn. Metod: Studien har genomförts som en allmän litteraturstudie genom systematisk granskning och sammanställning av vetenskapliga artiklar. Resultat: Fyra fynd framkom i studiens resultat. Dessa var: tidigare erfarenheter av sjukhusvård, brist på kommunikation och känslomässigt stöd, upplevelser av trygghet och delaktighet samt upplevelser av otrygghet och att inte bli lyssnad på. Slutsats: För att få en bättre dialog och öka kunskapen om föräldrarnas tidigare upplevelser och erfarenheter kan sjuksköterskan använda sig av familjefokuserad omvårdnad. / Background: When a child is admitted to the hospital it is a big change for the parents. This can cause different emotional reactions and create an imbalance in the family. It is important for the healthcare staff to be aware of this, so that they can give the family a good nursing care and at the same time a good experience of the hospitalization. Aim: The aim of this study was to describe parents´ experiences of the child’s care during hospitalization. Method: The study was conducted as a literature review through a systematic compilation of scientific articles. Results: Four findings were revealed in the studies result. They were: earlier experiences of hospitalization, lack in communication and emotional support, experience of feeling security and participation, experience of insecurity and not being lessened to. Conclusion: To get a better dialog with the parents and to get more knowledge about their experiences of hospitalization the nurse can use family focused nursing.
|
4 |
Vara delaktig i mitt syskons liv och död : En kvalitativ litteraturstudieal-Jeddahwi, Farida January 2018 (has links)
Bakgrund Vårdnadshavarens delaktighet i deras barns vård är idag en självklarhet, både för barnsjuksköterskan och samhället men även för familjen själva. Inte minst i samband med pediatrisk palliativ vård, delaktighet i vården har påvisats bidra till en positiv bearbetning av den svåra sorgen som ett barns död innebär. I begreppet familj inkluderas även syskon och andra närstående, men de är inte lika självklara att vara delaktiga i den pediatriska palliativa vården. Familjefokuserad omvårdnad syftar till att inkludera alla familjemedlemmar med beaktande till deras egna önskemål, eftersom familjen är en enhet som ständigt påverkar varandra. Syskon som har en bror eller syster som dör under barndomen har en ökad dödlighet, detta bör barnsjuksköterskan ta till beaktning under och efter den pediatriska palliativa vården. Syfte Att beskriva syskons upplevelser av pediatrisk palliativ vård i samband med en brors eller systers död. Metod En litteraturstudie baserad på 16 stycken kvalitativa studier av hög och medelhög kvalitet. Kvalitativ innehållsanalys med induktiv ansats tillämpades som dataanalys. Resultat I resultatet framkom huvudkategorierna behovet av information, behovet av delaktighet, behovet av stöd och livet efter döden med subkategorier, utifrån dessa framkom den övergripande kategorin vara delaktig i mitt syskons liv och död. Slutsats Syskon är unika individer med behov av att vara delaktiga i den pediatriska palliativa vården och vid en brors eller systers död. Genom att tillämpa familjefokuserad omvårdnad kan hälso- och sjukvården möjliggöra en inkluderande miljö för syskonen och bidra till en bättre förberedelse och bearbetning av sorgen. / Background It is important that guardians are included in the care of their child. This is essential in the pediatric palliative care, participation has been shown to contribute to a positive treatment of the severe grief with a child's death. A family includes siblings and other relatives, but they are not as self-evident as to be involved in the pediatric palliative care. Family-focused nursing aims to include all family members with due regard to their own wishes, as the family is a unit that constantly affects each other. Siblings who have a brother or sister who dies during childhood have an increased mortality, which the pediatric-nurse should consider during and after the pediatric palliative care. Aim To describe siblings’ experiences of pediatric palliative care in connection with the death of a brother or sister. Method A literature study based on 16 qualitative studies of high and medium quality. Qualitative content analysis with inductive approaches were used to analyse the data. Results The generic categories that emerged from the results were the need for information, the need for participation, the need for support and life after death with sub-categories, from which the main category appeared to be involved in the life and death of my sibling. Conclusion Siblings are unique individuals who need to be involved in the pediatric palliative care and at the death of a brother or sister. By applying family-focused nursing, healthcare can provide an inclusive environment for the siblings and contribute to better preparation and treatment of grief.
|
5 |
Upplevelser då en närstående drabbas av en hjärtinfarkt : En litteraturöversikt / Experiences when a relative suffered from a myocardial infarction : A literature reviewGöransson, Joel, Sandström, Peter January 2019 (has links)
Bakgrund: Hjärtinfarkt drabbar årligen 25 700 personer i Sverige och med varje drabbad person drabbas också anhöriga. Inläggningstiden på sjukhus för en hjärtinfarkt är kortare än vad den tidigare varit och förväntas bli ännu kortare i framtiden. Anhöriga får då ett större ansvar i att stödja den drabbade. Familjefokuserad omvårdnad synliggör hela familjens gemensamma resurser och behov.Syfte: Att beskriva anhörigas upplevelse, då en närstående drabbats av en hjärtinfarkt.Metod: Litteraturöversikt med induktiv design. Sökningen gjordes i databaserna CINAHL, PsycINFO och PubMed.Resultat: Litteraturöversiktens resultat baserades på 10 artiklar med kvalitativ design. Resultatet genererade totalt sju subkategorier som sedermera grupperades i tre huvudkategorier, vilka var: förändrade familjeförhållanden, skapa delaktighet och egna hälsoeffekter. Resultatet visade att anhörigas upplever en ny rollfördelning inom familjen, ett behov av att göras delaktig i vården av både vårdpersonal och den drabbade närstående. Dessutom förekom påverkan på deras egen hälsa utifrån både positiva och negativa upplevelser.Slutsats: Situationen för den anhöriga är komplext betingad och individuell. Således krävs ett individanpassat bemötande från vårdpersonal för att synliggöra anhörigas individuella och unika behov. Detta möjliggörs för sjuksköterskor genom tillämpning av familjefokuserad omvårdnad då hela familjen synliggörs. / Background: Myocardial infarction affect approximately 25 700 people annually in Sweden, and with every affected person is also relatives affected by the disease. The hospitalization period for a myocardial infarction is shorter than it used to be and is expected to be even shorter in the future. Relatives then get more responsibility in supporting the sufferer. Family focused nursing reveal the entire family's common resources and needs.Aim: To describe the relative’s experience when a family member suffered from myocardial infarction.Method: Literature overview with inductive design. The search was made in the databases CINAHL, PsycInfo and PubMed.Results: The results were based on 10 articles with qualitative design. The result generated a total of seven subcategories, which were subsequently grouped into three main categories, which were: changing family relationships, creating participation and own health effects. The result showed that relatives perceive a new distribution of roles within the family, a need to be involved in the care from both healthcare professionals and the affected relatives. In addition, there was an impact on their own health based on both positive and negative experiences.Conclusion: The situation of the relatives is complex and individual. Thus, individualized care from healthcare professionals is required to visualize the relative’s individual needs. This is made possible for nurses through the application of family-focused care when the whole family is visualized.
|
6 |
Hur tillämpas familjefokuserad omvårdnad i mötet med kroniskt sjuka patienter inom primärvården? : En intervjustudie med distriktssköterskor / How to apply family-focused care in the meeting with chronically ill patients in primary care? : An interview with district nursesMakita, Naomi, Andersson, Kristina January 2017 (has links)
Background: About half of Sweden's population is suffering from a chronic disease and most are cared for in primary healthcare. Chronical illness of one family member can affect the whole family's health. It is therefore important that the district nurse pays attention to all family members and supports them in their situation. Previous research shows that the families and patients health are positively affected if families can be involved in the care of the chronically ill family member and be supported in their role. In primary care in Sweden no research could be founded in this area. It is thus important to examine the district nurse's experiences of familyfocused work in primary care. Aim: To illuminate the district nurse's experiences of making the family involved in care of chronically ill patients in primary care. Method: A qualitative approach was used and twelve district nurses in primary care in a region in western Sweden were interviewed. A qualitive content was used for analysis. Result: The analysis resulted in four main categories: Communication is the key to participation, education is a tool to enable participation, coordination is an important part that promotes participation, there are factors that affects family-focused work; and eight subcategories. Conclusion: The district nurses found it important to work family-focused. They experienced both possibilities and hindrance with this approach. Due to the lack of structure, procedures and directives from the employer, the family- focused work approach was not visible.
|
7 |
Familjemedlemmars upplevelse om att leva med barn som har Diabetes Mellitus typ 1Grönlund, Mia, Salehian, Hanan January 2019 (has links)
Den kroniska sjukdomen diabetes typ 1 ökar runt om i världen. Komplikationer vid diabetes typ 1 är allvarliga. Det är en autoimmun sjukdom som oftast utvecklas i tidig ålder och därmed blir även familjemedlemmarna berörd utav den. Familjefokusrad omvårdnad är ett förhållningsätt som används i dagens vård och omsorg. Familjerelaterade omvårdnad innebär att vårdgivaren har fokus på familjemedlemmars betydelse för patientens upplevelse av ohälsa och sjukdom. Tidigare studier fokuserar på sjuksköterskans roll i omvårdnadsarbetet och få studier finns kring familjeperspektivet. / The chronic disease type 1 increases around the world. Complications of type 1 diabetes are serious. It is an autoimmune disease that usually develops at an early age and thus also the family members are affected by it. Family-focused nursing is an approach that is used in today's nursing and care. Family-related nursing means that the healthcare provider focuses on the importance of family members for the patient's experience of illness and disease. Previous studies focus on the nurse's role in the nursing work and few studies are available on the family perspective.
|
8 |
Anhörigas känslomässiga upplevelser av palliativ vård i hemmetWirström, Cecilia, Sandström, Sofi, Fransson, Emilia January 2020 (has links)
Sammanfattning Bakgrund: Palliativ vård innebär att förbättra livskvalitén för patient och anhörig. Målet med vården i hemmet är att tillgodose patientens trygghet, kontinuitet och säkerhet. Sjuksköterskor i palliativ vård eftersträvar att förutse, förebygga, känna igen och lindra lidande för att optimera hälsa. Patienten och familjen ses som en enhet i palliativ vård. Syfte: Att beskriva anhörigas känslomässiga upplevelser av palliativ vård i hemmet. Metod: En kvalitativ litteraturöversikt med en induktiv ansats som baserades på 11 vetenskapliga artiklar hämtade från CINAHL, Medline samt en manuell sökning. Resultatet presenteras utefter sju subteman som genererade två huvudteman: Anhörigas upplevelse av stöd och anhörigas känslomässiga kamp. Resultat: När hemsjukvårdpersonalen bidrog med stöd och trygghet genererade det positiva känslor, bristfälligt stöd gav det motsatta. Anhöriga upplevde trygghet i att få vara en del av vården. Blandade känslor upplevdes av anhöriga under vårdtiden. Slutsats: Att som anhörig uppleva palliativ vård i hemmet kan vara omtumlande och skapa olika känslor. Anhöriga upplever vårdandet av närstående som känslosamt, betungande men ändå självklart. Anhöriga upplevde både stöd men även ensamhet och avsaknad av stöd från sjuksköterskor. Det är därmed viktigt i mötet med familjen att inta ett lyhört och stödjande, familjefokuserat förhållningssätt. / Summary Title: Next-of-kin’s emotional experiences of palliative home care. Background: Palliative care means to improve the quality of life for patient and next-of-kin. The purpose of home care is to meet the patient’s needs of security, continuity, and safety. Nurses in palliative care strive to anticipate, prevent, recognize, and relieve suffering to optimize health. The patient and the family are to be seen as a unit in palliative care. Aim: To describe next-of-kin’s emotional experience of palliative home care. Method: A qualitative literature review with an inductive approach was based on 11 scientific articles collected from CINAHL, Medline and one manual search. The result was presented in seven sub themes that generated two main themes: Next-of-kin’s feelings of support and Next-of-kin’s emotional struggle. Results: When the home care professionals provide support and safety it will lead to positive feelings, while lack of support will do the opposite. Next-of-kin experience safety while participating in the care. Mixed emotions are experienced by next-of-kin during the nursing time. Conclusion: Experiencing palliative care in the home, as next-of-kin, can be daunting and create different emotions. Next-of-kin experience caring for their loved ones as emotional, burdensome, yet self-evident. Next-of-kin experienced both support but also loneliness and lack of support from nurses. It is therefore important in the meeting with the family to adapt a responsive, supportive, family focused approach.
|
9 |
Att leva nära en döende närstående : En litteratursammanställning om anhörigas behov av stöd inom hemsjukvårdenSorman, Susanne, Barakate, Nadia January 2010 (has links)
<p>Background: Several patients wish to die at home and relatives often become thecaregivers. This task can be a burden and the opportunity for the patient to die at homecan be overshadowed by obligations and responsibilities. Participation of relatives isoften the prerequisite to offer palliative care in the home environment. The purpose: The purpose of the study was to illuminate relatives’ need of support during palliativecare in the home based care. Methods: A secondary qualitative data analysis wasconducted. Fourteen qualitative and quantitative studies were selected for secondarydata analysis. Results: This study has shown that relatives to palliative patients needemotional and instrumental support, information about the medical care giving and evenfinancial and legal counseling. There was also a need of support after the event of death;a need to be seen and to talk. Conclusion: It is important to listen and involve relativesin care giving. By basing the work on family focused care, the nurse can look at thewhole family, where relatives are important before and after the patient dying. Thisprovides nurses with opportunities to improve well being, quality of life for caregiversby ensuring care and support.</p> / <p>Bakgrund: Allt fler patienter önskar att dö hemma och anhöriga får oftast rollen somvårdare. Uppgiften kan kännas övermäktig och möjligheten för patienten att dö hemmakan överskuggas av krav och förpliktelser. Anhörigas delaktighet kan vara avgörandeför att den palliativa vården ska kunna bedrivas i hemmet. Syfte: Syftet med studien varatt belysa anhörigas behov av stöd inom palliativ vård i hemsjukvården. Metod: Allmänlitteraturstudie som bygger på fjorton kvalitativa och kvantitativa studier där anhörigaserfarenheter, upplevelser och behov granskades. Resultat: Studien visade att anhörigabehövde både emotionellt, instrumentellt stöd, information om den medicinska vårdensamt behov av finansiell- och juridisk rådgivning. Det fanns även ett behov av stöd efterdödsfallet; ett behov av att bli sedd och få prata. Slutsats: För att kunna skapa en braoch trygg vård för patienten och anhöriga är det viktigt att lyssna och delaktiggöraanhöriga i vården. Genom att arbeta utifrån familjefokuserad omvårdnad kandistriktssköterskan se till helheten, där anhöriga är lika viktiga både före och efterpatienten har avlidit. Detta kan ge distriktssköterskan möjlighet till att förbättraanhörigas livskvalitet samt ge vård och stöd.</p>
|
10 |
Att leva nära en döende närstående : En litteratursammanställning om anhörigas behov av stöd inom hemsjukvårdenSorman, Susanne, Barakate, Nadia January 2010 (has links)
Background: Several patients wish to die at home and relatives often become thecaregivers. This task can be a burden and the opportunity for the patient to die at homecan be overshadowed by obligations and responsibilities. Participation of relatives isoften the prerequisite to offer palliative care in the home environment. The purpose: The purpose of the study was to illuminate relatives’ need of support during palliativecare in the home based care. Methods: A secondary qualitative data analysis wasconducted. Fourteen qualitative and quantitative studies were selected for secondarydata analysis. Results: This study has shown that relatives to palliative patients needemotional and instrumental support, information about the medical care giving and evenfinancial and legal counseling. There was also a need of support after the event of death;a need to be seen and to talk. Conclusion: It is important to listen and involve relativesin care giving. By basing the work on family focused care, the nurse can look at thewhole family, where relatives are important before and after the patient dying. Thisprovides nurses with opportunities to improve well being, quality of life for caregiversby ensuring care and support. / Bakgrund: Allt fler patienter önskar att dö hemma och anhöriga får oftast rollen somvårdare. Uppgiften kan kännas övermäktig och möjligheten för patienten att dö hemmakan överskuggas av krav och förpliktelser. Anhörigas delaktighet kan vara avgörandeför att den palliativa vården ska kunna bedrivas i hemmet. Syfte: Syftet med studien varatt belysa anhörigas behov av stöd inom palliativ vård i hemsjukvården. Metod: Allmänlitteraturstudie som bygger på fjorton kvalitativa och kvantitativa studier där anhörigaserfarenheter, upplevelser och behov granskades. Resultat: Studien visade att anhörigabehövde både emotionellt, instrumentellt stöd, information om den medicinska vårdensamt behov av finansiell- och juridisk rådgivning. Det fanns även ett behov av stöd efterdödsfallet; ett behov av att bli sedd och få prata. Slutsats: För att kunna skapa en braoch trygg vård för patienten och anhöriga är det viktigt att lyssna och delaktiggöraanhöriga i vården. Genom att arbeta utifrån familjefokuserad omvårdnad kandistriktssköterskan se till helheten, där anhöriga är lika viktiga både före och efterpatienten har avlidit. Detta kan ge distriktssköterskan möjlighet till att förbättraanhörigas livskvalitet samt ge vård och stöd.
|
Page generated in 0.0529 seconds