Spelling suggestions: "subject:"fysisk aktivitet."" "subject:"pysisk aktivitet.""
111 |
Flyktingars upplevelse av delaktighet och aktivitetGiboson, Christina, Gatica, Karol January 2016 (has links)
No description available.
|
112 |
Kropp till knopp : Pedagogiska äventyr för årskurserna Fk-3Kyller Mirzakhani, Sofia, Östling, Caroline January 2016 (has links)
No description available.
|
113 |
Ett fysiskt ansträngande eller stillasittande arbete – finns det några hälsofördelar? : en undersökning av skillnader i hälsa mellan två grupper av olika ansträngningsgrad i arbetetBischoff, Mikaela, Bygård, Kajsa January 2016 (has links)
Syfte och frågeställningar. Syftet med studien var att utifrån en enkätundersökning undersöka upplevda hälsoskillnader hos kvinnor och män i fysiskt ansträngande respektive stillasittande yrken. De frågeställningar som studien utgått från följer här nedan. 1. Finns det någon skillnad mellan de två grupperna i rapporterad fysisk aktivitet och stillasittande? 2. Finns det någon skillnad mellan de två grupperna utifrån upplevd hälsa? 3. Finns det någon skillnad mellan de två grupperna utifrån rapporterad medicinsk status? Metod. Studiens syfte och frågeställningar har besvarats genom en kvantitativ tvärsnittsstudie i form av en enkätundersökning. En jämförelse av skillnader har gjorts mellan två grupper, där grupp 1 hade ett fysiskt ansträngande arbete, medan grupp 2 hade ett övervägande stillasittande arbete. Totalt deltog 119 personer i denna undersökning varav 72 deltagare i grupp 1 och 47 deltagare i grupp 2. Den yngsta deltagaren var 21 medan den äldsta var 69 år gammal. Fördelningen mellan könen var 40 % män och 60 % kvinnor då man tittar på hela gruppen. Enkäten som använts i studien omfattar frågor inom områdena fysisk aktivitet och stillasittande, upplevd hälsa och medicinsk status. Denna studies enkät baseras på GIH:s Hälsoenkät. Resultat. Efter beräkning av studiens insamlade data kunde flera signifikanta resultat urskiljas. Dels fanns det en skillnad i hur mycket de olika grupperna var fysiskt aktiva, både av måttlig och hög intensitet, samt hur mycket de styrketränade. Grupp 1 var totalt sett, sammanlagd tid för arbetstid och fritid, mer fysiskt aktiv än grupp 2. Förutom skillnaden i hur mycket de två grupperna rörde på sig, fanns det även en skillnad i hur mycket tid de spenderade stillasittande, där grupp 2 satt mer under en arbetsdag, samt satt en större andel av dagen. Ytterligare en signifikant skillnad sågs i upplevd hälsa, där grupp 2 upplevde en större kontroll över sin vardag. Slutsats. Tidigare forskning har visat goda hälsoeffekter av fysisk aktivitet och mindre bra effekter av stillasittande. I vår studie var de med ett ansträngande arbete även mer fysiskt aktiva totalt över hela dagen. Med vetskapen om detta skulle man kunna anta att grupp 1 borde ha en bättre hälsa då det var en signifikant skillnad mellan grupperna i mängd fysisk aktivitet och stillasittande. Dock fanns det inga större skillnader mellan grupperna i upplevd hälsa och medicinsk status, vilket talar för att ett sådant påstående i detta fall dementeras.
|
114 |
Sjuksköterskans upplevelse av motiverande samtal till fysisk aktivitetMårtensson, Fredrik, Robertsson, Olof January 2016 (has links)
Stillasittande är något som ökar varje år samtidigt som livsstilsrelaterade sjukdomar blir allt vanligare i samhället. Att möta personer som har behov av att bli mer fysisk aktiva i sin livsstil är en allt vanligare uppgift på vårdcentralerna i Sverige. För att kunna möta dessa patienter och hjälpa dem till en mer aktiv livsstil krävs kunskap och erfarenhet hos sjuksköterskan. Syftet med studien är att undersöka sjuksköterskans upplevelse av att ha motiverande samtal till fysisk aktivitet. Studien är en kvalitativ intervjustudie där sex sjuksköterskor som arbetar på vårdcentraler intervjuades. Kvalitativ innehållsanalys användes som analysmetod för att analysera materialet från intervjuerna. Resultatet visar skillnader i sjuksköterskornas upplevelse av att ge motiverade samtal till fysisk aktivitet. Skillnaderna är delvis kopplade till de olika förutsättningarna sjuksköterskorna har på sin arbetsplats. Resultatet visar även att sjuksköterskorna upplever motiverade samtal som en bra metod att använda sig av vid motivation till fysisk aktivitet. Flera sjuksköterskor önskar använda sig mer av motiverande samtal till fysisk aktivitet men bristen på tid och de få tillfällen till uppföljning minskade deras möjligheter. Detta bekräftas av tidigare forskning som även visar att högre kvalité i de motiverande samtalen uppnås om mer tid finns tillgänglig.
|
115 |
Samband mellan fysisk aktivitet och psykiskt mående : En populationsbaserad tvärsnittsstudieEriksson, Johannes, Ruuth, Mats January 2016 (has links)
Fysisk aktivitet ger flertalet positiva fysiologiska hälsoeffekter och har vid ett antal studier även visat sig bidra till positiva hälsoeffekter avseende psykisk hälsa. Det finns dock studier som inte kunnat påvisa effekterna på psykisk hälsa. Syftet med uppsatsen var att undersöka samband mellan fysisk aktivitet och depression, stress, och välmående, med kontroll för eventuellt samvarierande demografiska faktorer. Urvalet bestod av 357 (ålder 25-80år, 49.3% kvinnor) deltagare från Betulastudien. Välmående undersöktes med två frågor som skattades 0-10. Depressiva symtom undersöktes med The Center for Epidemiologic Studies Depression Scale. Stress undersöktes med Perceived Stress Questionnaire. Mängd fysisk aktivitet undersöktes genom tre frågor som efterfrågade mängd fysisk aktivitet: (1) de senaste 12 månaderna, (2) en vanlig vecka och (3) jämfört med andra. Samband undersöktes med hierarkisk regression, med kontroll för civilstånd, kön, utbildning och ålder. Fysisk aktivitet var svagt associerat med Välmående (ΔR² = .023) och endast aktivitet i jämfört med andra (β = .132) var signifikant. Fysisk aktivitet var positivt associerat med välmående men förklarade endast en liten del i variansen. Avsaknad av statistiskt signifikanta samband mellan fysisk aktivitet, depression och stress skiljer sig från tidigare populationsbaserade studier. Dessa skillnader i resultat skulle kunna förklaras med kulturella och metodologiska skillnader. Ytterligare forskning på sambandet mellan fysisk aktivitet och psykisk hälsa behövs. / Physical activity contributes to several positive physiological health benefits and has also, in a number of studies, proven to contribute to psychological health. There are nonetheless studies which have not been able to prove the positive effects on psychological health. The goal of the paper was to investigate correlations between physical activity and depression, stress, and wellbeing, while controlling for the influence of demographical factors. The sample was from the Betula study and consisted of 357 participants aged 25-80, with 49.3% women. Wellbeing was assessed by ratings (0-10) in response to two questions. Depressive symptoms were measured by the Center for Epidemiologic Studies Depression Scale. Stress was measured by Perceived Stress Questionnaire. Amount of physical activity was investigated through three questions which asked for the amount of physical activity: (1) in the last 12 months, (2) a normal week, and (3) compared to others. Relationships between activity level and aspects of psychological health were investigated through hierarchical regression analysis, controlling for civil status, gender, education, and age. Physical activity was weakly associated with Wellbeing (ΔR² = .023) and only activity compared to others (β = .132) was significant. Physical activity had a positive association with wellbeing, but only accounts for a small amount of the variance. The absence of statistical significant relationship between physical activity, depression and stress is not in line with previous population-based studies. These differences could possibly be explained by cultural and methodological difference between studies. Additional studies on the correlation between physical activity and mental health is needed.
|
116 |
Folkhälsa i fysisk planering : Med fokus på fysisk aktivitetFransson, Johanna January 2016 (has links)
Sammanfattning Temat för denna uppsats har varit folkhälsa och fysisk aktivitet inom fysisk planering. Syftet har varit att belysa om och i så fall hur kommuner i översiktsplaner behandlar folkhälsa med fokus på fysisk aktivitet. Uppsatsen ämnar diskutera den byggda miljöns påverkan på människors fysiska aktivitet. Uppsatsens problemställning lyder: ”Hur behandlas folkhälsa i kommunal fysisk planering?”. Folkhälsa har i uppsatsen avgränsats till folkhälsoaspekten fysisk aktivitet. För att besvara frågeställningen har uppsatsen utformats som en fallstudie med metoden kvalitativ och kvantitiv innehållsanalys. Det empiriska materialet består av två stycken översiktsplaner. De studerade översiktsplanerna är från Kalmar kommun samt Halmstad kommun. Empirin har analyserats utifrån ett antal utvalda nyckelord. Resultatet från innehållsanalysen har varit grund till den avslutande diskussionen. Diskussionen ställer analysresultatet mot de teoretiska utgångspunkterna som presenteras i uppsatsen. Sammantaget går det att se av analysresultatet att folkhälsa och fysisk aktivitet är del av översiktsplaneringen i de kommuner som undersökts. I det empiriska materialet framhålls att planering bör möjliggöra för människor att vara fysiskt aktiva. Resultatet visar även att flertalet aspekter av de både begreppen behandlas utan att begreppen folkhälsa och fysisk aktivitet används. Det framgår att stadsform, infrastruktur, målpunkt, trygghet, säkerhet, jämställdhet samt grönområden påverkar mängden fysisk aktivitet.
|
117 |
Alla kan vara aktiva om vi är kreativa : En studie om fritidshemmets utemiljö och dess möjligheter och hinder till fysisk aktivitetHassfjärd, Linnea January 2016 (has links)
Den här studien undersöker vad det finns för förutsättningar för barn att vara fysiskt aktiv på fritidshemmet. Syftet är att öka kunskapen om hur fritidsverksamheters utomhusmiljö kan stimulera barns fysiska aktivitet samt fritidspedagogers syn på utformningen av utomhusmiljön. Syftet är vidare att undersöka hur barn använder den miljö de har tillgång till. Det är en jämförande fallstudie där byskolor och stadsskolor kommer jämföras mot varandra. Datainsamlingen har gjorts genom observationer och intervjuver på fyra olika fritidshem. Studien har visat att skolgårdens utformning har betydelse för barnens fysiska aktivitet samt att barn som vistas på skolgårdar där naturinslag och varierad miljöär mer fysiskt aktiv än barn som vistas på en skolgård där naturinslag saknas. Studien har även visat på vikten av fritidspedagogers engagemang till att få barn att utöva rörelse och lek. Sammanfattningsvis har det visat sig att det finns skillnader mellan de undersökta skolorna där barnen p åbyskolorna har fler möjligheter till fysisk aktivitet än barnen i stadssskolorna. Denna studie kan användas som ett stöd för personal verksam inom skola och fritidshem som ska granska och utveckla sin skolgård.
|
118 |
En intervjustudie om faktorer som motiverar till ökad fysisk aktivitet i ett interventionsprojektet bland de anställda på en högskola i SverigeHögman, Tove January 2015 (has links)
Syfte: Syftet med studien var att ta reda på faktorer som motiverar de anställda på högskolan till hälsofrämjande beteendeförändring, då i huvudsak ökad fysisk aktivitet, samt att studera erfarenheter och upplevelser kring interventionsprojektet. Metod: En kvalitativ studie genomfördes med fem stycken semistrukturerade interjuver bland de anställda på högskolan. Informanterna var i åldrarna 44-56 år. Resultatet bearbetades genom en innehållsanalys med en fenomenologisk utgångspunkt. Resultat: Alla informanter anser att interventionsprojektet är ett bra initiativ för att få de anställda mer fysiskt aktiva. Det hinder alla har mer eller mindre är brist på tid och då relaterad till livspusslet; att både hinna med arbetsuppgifter och familjeliv. Dessa faktorer tar upp tiden från den fysiska aktiviteten. Träningen utesluts därmed ibland för att hinna med arbetsuppgifter och de ansvarsuppgifter informanterna har som föräldrar. Slutsats: Alla informanter hade en positiv attityd till interventionsprojektet och användandet av pulsklockan som verktyg. De uttryckte att projektet ger en möjlighet för en person att kunna förändra sin livsstil. De hinder som fanns bland alla informanter var tidsbristen på grund av familjeliv och/eller arbete. Studien skulle eventuellt kunna stärkas med en frekvent uppföljning. Det bidrar till att det skapas en dialog mellan handledaren och deltagaren. Dialogen kan resultera i ökad medvetenhet om ens egen beteendeprocess samt en ökad motivation till att förändra sin livsstil. Den kan möjligen också påverka deltagandet i studien, dvs att fler väljer att stanna kvar. / Objective: The aim of this study was to find out the factors that motivate the employees at the University to health behavior change, substantially regarding physical activity, and study the experiences and perceptions surrounding the intervention project. Method: The study used a qualitative method where five semi-structured interviews were accomplished at the University. The informants were aged 44-56 years. The data was processed through content analysis on a phenomenological basis. Results: All informants consider that the intervention project is a good initiative to get employees more physically active. The obstacle all have more or less is lack of time and then related to the life puzzle; to both keep up with work and family life. These factors take up the time of the physical activity, this means that the training sometimes was omitted in order to fill the duties and responsibilities of the informants that they have as parents. Conclusion: All respondents had a positive attitude to intervention projects and the use of pulse watch as a tool. They expressed that the project contributes to a chance for a person to change her/his lifestyle. The barriers that existed among all respondents was the lack of time due to family and / or work. The study could possibly be strengthened by frequent monitoring. It contributes to the creation of a dialogue between the supervisor and the student. This dialogue could result in an increased awareness of one's own behavioral processes, and an increased motivation to change one´s lifestyle. It could possibly also affect the participation in the study, i.e. more people choose to stay.
|
119 |
Vilka framgångsfaktorer är förknippade med en ökning av den fysiska aktiviteten hos tonåringar? : En litteraturöversikt / Which factors of success are associated with increasing the physical activity in teenagers? : A literature reviewAbrahamsson, Elinor, Backlund, Carola January 2016 (has links)
No description available.
|
120 |
Leken skapar platsen, platsen skapar leken : En studie om hur skolgården kan främja fysisk aktivitetHellström, Sofia January 2016 (has links)
Den här uppsatsen undersöker hur barns möjlighet till lek och rörelse påverkas av skolgårdens fysiska utformning. Syftet med undersökningen är att med bakgrund till tidigare forskning, platsobservation och intervjuer vid Sundby skola analysera hur utformningen av en skolgård kan uppmuntra till fysisk aktivitet. Undersökningen grundas på en kvalitativ forskningsstrategi där observationer och behavior mapping har gemomförts vid Sundby skola. För att klargöra hur utformningen påverkar leken var även intervjuer med barn på skolan en viktig del av metoden. Efter en sammanställning av tidigare studier och forskning belyses tre centrala teman som blir återkommande genom hela uppsatsen: natur, variation och utrymme. Sammanfattningsvis visade det sig att naturinslag på skolgården har positiv inverkan för leken samt att det är viktigt med en variation av redskap och markunderlag för att utemiljön ska uppmuntra till rörelse för barn i olika åldrar men även i förhållande till årstid. Vidare kan det också utläsas att undervisningslokalers placering, nivåskillnader och möjlighet till flera aktiviteter i närheten av varandra skapar rörelsedynamik i leken. En viktig slutsats är att olika typer av platser, miljöer och objekt samspelar och verkar tillsammans snarare än var för sig.
|
Page generated in 0.047 seconds