Spelling suggestions: "subject:"klimato kaita"" "subject:"climato kaita""
1 |
Klimato kaitos švelninimo galimybės namų ūkiuose Lietuvoje / Opportunities of climate change mitigation measures in householdsPeriokas, Simonas 26 June 2014 (has links)
Žemės klimatas sparčiai šyla. Šie klimato pokyčiai gali lemti didelius ir net katastrofiškus padarinius daugelio šalių ekonomikai, visuomenei, gyvajai gamtai ir aplinkos kokybei. Klimato pokyčiai – kiekvieno žmogaus problema, todėl ją spręsti turi visi. Temos aktualumas ir sprendimo būtinumas – klimato atšilimas sąlygojmas CO2 emisijų veikia kiekvieno iš mūsų gyvenimus, todėl kiekvienas turime pagalvoti, kaip sumažinti jo poveikį. Namų ūkiai sunaudoja trečdalį visos ES energijos (todėl kiekvienas namų ūkis yra atsakingas už maždaug 20 proc. su energija susijusių CO2 emisijų. 70 proc. namų ūkio sunaudojamos energijos yra skirta gyvenamajai vietai šildyti, 14 proc. – vandeniui šildyti ir 12 proc. – apšvietimui ir elektros prietaisams. Asmeninių automobilių išmetamos dujos sudaro dar 10 proc. ES į atmosferą išmetamų CO2 dujų Darbo objektas – Lietuvos namų ūkiai. Darbo uždaviniai. Siekiant iškelto tikslo yra nagrinėjami tokie uždaviniai:  Išanalizuoti klimato kaitos švelninimo politiką bei jos įgyvendinimo priemones;  Įvertinti namų ūkių šiltnamio dujų mažinimo potencialą;  Pateikti šiltnamio dujų mažinimo namų ūkiuose būdus;  Išnagrinėti empirinių užsienyje atliktų studijų rezultatus ir sudaryti šiltnamio dujų vertinimo namų ūkiuose metodiką, paremtą sutaupytos įvairių rūšių energijos ( šilumos, elektros, kuro ir kt.) bei atliekų mažinimo potencialo vertinimu;  Taikant namų ūkių stebėjimo metodą bei šiltnamio dujų emisijų faktorius... [toliau žr. visą tekstą] / Climate of the Earth is getting wormer. This fact of climate change may result in big or even catastrophic effects on many counties economics, society, nature and quality of the environment. These changes may effect everyone so that why everybody have to solve this problem. Households of European Union are using one third of all energy so each household is responsible for approximately 20 % of CO2 emission. 70% of energy is used to heat the house, 14% - to heat the water and 12% - is used for electricity device and lighting. Personal car usage also causes 10 % of emissions. The object of this job is Lithuanian households. In order to investigate CO2 emissions in Lithuanian households these problems will be analyzed:  Climate change policy and its realization implements;  Valuation of green house gas emission potential in households;  Methods of decreasing green house gas emission in households;  Supervision of house holds and CO2 emission factors that is used to value one Lithuanian dweller emission quantity that might be decreased;  Emission quantity valuation of all Lithuanian households and compare them to other sectors. In this paper work was analyzed policy which is imposed to decrease green house gas emissions and factors that have impact on choosing policy. There were established interaction between the policy of the state and concerned groups. In analytical part of the work was made an analyze of green house gas emissions... [to full text]
|
2 |
Klimato kaitos švelninimo priemonių įgyvendinimo Lietuvos energetikos sektoriuje vertinimas / Evaluating implementation of climate change mitigation measures in the energy sector of lithuaniaDabulevičiūtė, Kristina 23 December 2014 (has links)
Klimato kaita ir jos švelninimo priemonių įgyvendinimas yra prioritetinės pasaulio, Europos Sąjungos ir atskirų šalių problemos. Labai svarbu, kad klimato kaitos švelninimo politikos priemonių įgyvendinimas neprieštarautų ilgalaikiams darnaus energetikos vystymosi tikslams. Darbo tikslas: Įvertinti klimato kaitos švelninimo priemonių įgyvendinimą Lietuvos energetikos sektoriuje. Problema yra ta, kad klimato poveikis įvairiuose regionuose yra skirtingas, todėl reikia apgalvoti klimato kaitos švelninimo priemonių įgyvendinimo galimybes Lietuvoje. Darbo objektas: klimato kaitos švelninimo priemonės. Darbo uždaviniai: Išnagrinėti dėl klimato kaitos kylančias problemas; Suformuluoti teorinius klimato kaitos švelninimo priemonių įgyvendinimo principus ir sugrupuoti klimato kaitos švelninimo priemones; Išanalizuoti pagrindinius darnaus energetikos vystymosi rodiklius; Atlikti Lietuvos energetikos sektoriuje taikomų klimato kaitos švelninimo priemonių analizę; Remiantis energetikos bei aplinkos apsaugos politikos tikslais, parengti klimato kaitos švelninimo priemonių vertinimo modelį; Remiantis matematiniu “MESSAGE” modeliu, atlikti klimato kaitos švelninimo priemonių derinių vertinimą, pagal poveikį darnaus energetikos vystymosi tikslams. / Implementation of climate change mitigation measures are global priority, European Union and national problems. It is very important, that implementation of climate change mitigation measures politic don’t consistent with long-term sustainable energy development. The aim of work: evaluating implementation of climate change mitigation measures in the energy sector of Lithuania. The problem is, that climate impact is different in various regions, therefore need to consider implementation of climate change mitigation measures importance in Lithuania. The object of the work: climate change mitigation measures. The tasks were: to analyze problems, caused for climate change; to formulate theoretical implementation of climate change mitigation measures principles and to group climate change mitigation measures; to analyze basic sustainable energy development indicators; to do climate change mitigation measures analyze in Lithuania energy sector; to do climate change mitigation measures evaluation model; to do evaluation of climate change mitigation measures combination under the impact of sustainable energy development, based on the mathematical “MESSAGE” model.
|
3 |
Klimato kaitos įtaka pušų spyglius graužiantiems kenkėjams / Climate change impact on pine needle-eating pestsAndriuškevičienė, Irina 21 June 2013 (has links)
Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija pažymi, kad nuo XX a. pradžios planetos oro temperatūra pakilo 0,7oC, Europoje – 1oC. Per XXI a. ji gali padidėti dar 1,5–5,5oC. Didžiausią neigiamą poveikį papr. pušiniam pjūkleliui daro aukšta ( + 27 - + 31 0C) oro temperatūra ir padidėjęs kritulių kiekis. Didžiausią poveikį pušinio pelėdgalvio sunykimui turėjo šalnos bei krituliai (liūtis, kruša). Didelę žalą pušinio verpiko populiacijos gausumui turėjo stichinė-ekstremali aktyvios augalų vegetacijos laikotarpio šalna. Verpiko vienuolio populiacijos gausumui turėjo įtakos 1982 m. vietinė stichinė sausra. O 1996 m. populiacijos mažėjimą galima sieti su dideliu miško gaisringumu, metų pradžioje užfiksuotu speigu (-33 0C), bei rudens šalnomis rugsėjo viduryje (-6 0C). / The IPCC notes that the twentieth century. the beginning of the planet's surface temperature has increased by 0,7 ° C in Europe - 1 º C.. In the twenty-first century. It may be increased by 1,5 to 5,5 °. The greatest negative impact on compressor. for half saw blade makes the high (+ 27 - + 31 0C) temperatures and increased rainfall. The greatest impact can withstand destruction had frost and precipitation (rain, hail). Significant damage to the pine lappet population abundance had extreme natural-active vegetation period of frost. In the population significantly reduced the use of sanitary protection. Nun Moth in the population affected in 1982 local drought. And in 1996 population decline may be associated with a large forest fire, ice, beginning of the year (-33 0C), and autumn frosts in mid-September (-6 0C.).
|
4 |
Inkiluose perinčių žvirblinių paukščių veisimosi dėsningumai ir galima klimato kaitos įtaka / Regularities of nest box breeding passerine birds and possible impact of climate changeŠimkevičius, Kastytis 14 January 2009 (has links)
Magistro darbe tiriama miško aplinkos sąlygų ir klimato kaitos įtaka inkiluose perintiems žvirbliniams paukščiams. Darbo objektas – inkiluose perintys žvirbliniai paukščiai. Darbo tikslas – ištirti žvirblinių paukščių veisimosi dėsningumus Kazlų Rūdos miškų masyve ir įvertinti klimato kaitos poveikį. Darbo metodai – sistemingai iškeltų inkilų stebėjimas, loginė literatūros analizė, statistinė duomenų analizė. Darbo rezultatai. Atlikus tyrimus Kazlų Rūdos mokomosios miškų urėdijos Jūrės girininkijos miškuose, įvertintas miško aplinkos veiksnių ir klimato kaitos poveikis didžiosios zylės Parus major L. ir margasparnės musinukės Ficedula hypoleuca Pall. veisimuisi ir gauti tokie rezultatai: didžiosios zylės pirmojo kiaušinio padėjimo laiką tiesiogiai įtakoja vidutinė paros temperatūra, tačiau reakcija yra uždelsta 4 dienomis; didžiosios zylės antrojoje vadoje arčiau miško aikštės, kirtavietės ar jaunuolyno krašto deda didesnes dėtis; šiltėjančio klimato pasėkoje didžiosios zylės pradeda veistis vidutiniškai 5 dienomis anksčiau lyginant su A. Aleknonio pateiktais duomenimis (1958-1982); dėl ankstesnio didžiųjų zylių veisimosi pirmojoje vadoje, taip pat dėl pailgėjusio periodo su aukštesnėmis temperatūromis antra vada pradedama dėti anksčiau ir būna gausesnė. / This study is analyzing Forest environment conditions and changes in climate influence on breeding passerine birds hatched in nest boxes. The Object – Passerine birds breeding in nest boxes. The aim of this paper is to investigate regularities of breeding passerine birds in Kazlų Rūda forest and to estimate possible impact of climate change. Methods – observation of systematically placed nest boxes, logical literature analysis, statistical analysis of data. Results. Study was carried on Training State Forest Enterprise of Kazlų Rūda, Forestry of Jūrė. Impact of forest environment and changes in climate on breeding of Great Tit (Parus major) and Pied Fly Catcher (Ficedula hypoleuca) were estimated. Following results were found: time of first laying egg is directly influenced by mean temperature of the day, but reaction time is delayed for 4 days; in the second broad that are closer to the forest openings, forest cuttings or brush stage forest edge Great Tits are laying more eggs; thought the warming of the climate Great Tits starts to breed 5 days earlier comparing to data by A. Aleknonis (1958-1982); regarding earlier breeding of Great Tits in first broad, either prolonged period with higher temperatures second broad is relatively larger and initiated to lay earlier.
|
5 |
Jungtinių Tautų ir Europos Sąjungos teisinės priemonės sprendžiant klimato kaitos problemas / United nations and european union legal instruments for solving of climate change problemsJarimavičiūtė, Neringa 09 July 2011 (has links)
Klimato kaita yra sąlygota pasaulinio atšilimo, kuris pasireiškia vidutinės pasaulinės oro temperatūros augimu. Tolesnis klimato šilimas gali pakenkti kai kurių regionų ekonomikai ir sugriauti ekosistemas. Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) priėmimas 1992 m. buvo svarbus žingsnis sprendžiant globalinio atšilimo problemą. Šiltnamio dujų išmetimo lygiui pasaulyje nepaliaujamai augant, tapo akivaizdu, kad tik tvirtas ir aiškus išsivysčiusių valstybių įsipareigojimas sumažinti šiltnamio dujų išmetimo lygį gali išspręsti klimato kaitos problemą. JTBKKK Kioto protokolas buvo pasirašytas Kioto mieste, Japonijoje, 1997 m. gruodžio 11 d. Esminis JTBKKK ir Kioto protokolo skirtumas yra tai, kad JTBKKK skatino išsivysčiusias šalis stabilizuoti šiltnamio dujų išmetimą, o Kioto protokolas įpareigojo tai padaryti. Protokolas numato reikalavimą išsivysčiusioms šalims sumažinti šiltnamio dujų išmetimą iki tam tikro kiekvienai šaliai nustatyto lygio. Šie tikslai turi būti įgyvendinti per penkerių metų laikotarpį nuo 2008 iki 2012 m. ir prisidėti prie bendro šiltnamio dujų sumažinimo mažiausiai 5 % lyginant su baziniais 1990 m. Siekiant šalims suteikti lankstumo įgyvendinant išmetimų sumažinimo tikslus, Kioto protokole numatyti trys pažangūs mechanizmai – emisijų prekyba, bendras įgyvendinimas (BĮ) ir švarios plėtros mechanizmas (ŠPM). Šių mechanizmų įgyvendinimui skirtos detalizuotos taisyklės buvo nustatytos Marakeše 2001 m. ir yra vadinamos „Marakešo... [toliau žr. visą tekstą] / Climate change is caused by global warming, an increase in the average air temperature of the world. Continued warming can harm the economy of certain regions and damage ecosystems. The adoption of the Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) in 1992 was a major step forward in tackling the problem of global warming. Yet as greenhouse gas emission levels continued to rise around the world, it became increasingly evident that only a firm and binding commitment by developed countries to reduce emissions could solve the problem of climate change. The Kyoto Protocol of the UNFCCC was adopted in Kyoto, Japan, on 11 December 1997. The major distinction between the two, however, is that while the UNFCCC encouraged developed countries to stabilize greenhouse gas emissions, the Protocol commits them to do so. The Protocol requires developed countries to reduce their greenhouse gas emissions below levels specified for each of them in the Treaty. These targets must be met within a five-year time frame between 2008 and 2012, and add up to a total cut in greenhouse gas emissions of at least 5 % against the baseline of 1990. In order to give Parties a certain degree of flexibility in meeting their emission reduction targets, the Protocol developed three innovative mechanisms - known as Emissions Trading, Joint Implementation (JI) and the Clean Development Mechanism (CDM). The detailed rules for its implementation were adopted in Marrakesh in 2001, and are called the “Marrakesh... [to full text]
|
6 |
Nacionalinės klimato kaitos politikos formavimo ypatumai po Kioto įsipareigojimų laikotarpio / The peculiarities about shaping national climate change policy after the period of Kyoto liabilitiesKrivickaitė, Žydrūnė 05 July 2011 (has links)
Magistro baigiamojo darbo tikslas yra įvertinti ar teisingai formuojama klimato kaitos politika po Kioto įsipareigojimų laikotarpio. Tikslui pasiekti iškelti keturi uždaviniai. Darbą sudaro įvadas, trys skyriai ( du iš jų dar turi ir poskyrius), išvados bei rekomendacijos, taip pat naudotos literatūros sąrašas ir priedas– anketa. Pirmame skyriuje kalbama apie tarptautinę klimato kaitos politiką. Pradžioje dėmesys skiriamas dabartinei situacijai ištirti, vėliau pereinama prie politikos formuojamos po 2012 m. Skyriuje analizuojami tarptautiniai nutarimai, turintys įtakos ir Lietuvos klimato kaitos sričiai. Antrame skyriuje analizuojama Lietuvos klimato kaitos politikos situacija. Kaip ir pirmame skyriuje, šio pradžioje taip pat nagrinėjama dabartinė situacija. Apžvelgiamos institucijos, jų veikla, įtaka. Nagrinėjami teisės aktai, susiję su klimato kaita. Skyriaus antrame poskyryje dėmesys skiriamas toms strategijoms bei programoms, kurios turės įtakos politikos formavimui po Kioto protokolo įgyvendinimo laikotarpio. Trečias skyrius skiriamas ekspertų požiūrio analizavimui. Anketos klausimai sudaryti, remiantis tikslais klimato kaitos srityje po 2012 m. Darbo pabaigoje pateikiamos išvados ir rekomendacijos bei nurodoma, kokiais šaltiniais remiantis darbas buvo parašytas. / The aim of this MA paper is to evaluate whether the climate change policy after the period of Kyoto liabilities is being shaped correctly. Four goals are raised to achieve the aim. The paper includes introduction, three sections (two of them have divisions), conclusions as well as recommendations, list of used literature and supplement – questionnaire. In the first section the international climate change policy is discussed. In the beginning of the section the study of current situation is presented following with the discussion on policy being shaped after 2012. International resolutions with the effect on Lithuanian climate change sphere are analysed in the section. The situation in Lithuanian climate change policy is analysed in the second section. Following the structure of the first section, the beginning of this one also deals with the current situation. Certain institutions, their activities and influence are overviewed. Climate change related legal acts are looked into. The second division of this section is dedicated to those strategies and programs that will have an impact on shaping the policy after the period of Kyoto protocol implementation. The third section is dedicated to the analysis of expert approaches. The questionnaire is based on climate change goals after 2012. At the end of the paper conclusions and recommendations are provided, the sources used for this paper are also included.
|
7 |
Climate-induced changes of vegetation in broadleaved deciduous forests / Plačialapių lapuočių miškų augalijos kaita skirtingais klimatinių sąlygų metaisAbraitienė, Jolita 24 October 2012 (has links)
The aim of the study was to investigate the influence of meteorological factors on the phenological phases of the vegetation in broadleaved forests under varying climatic conditions.
To attain the aim, the following objectives were set:
1. Characterize the changes of values of meteorological parameters (temperature, precipitation) in the studied period;
2. Determine solar radiation intensity under the canopies of trees, phenological phases of trees and bushes and their changes;
3. Determine the changes of projection coverage, height and phenological phases of herbaceous plants during the growing period;
4. Ascertain the relationship between meteorological factors and phenological phases of woody and herbaceous plants.
Scientific novelty, theoretical and practical significance. Up till now in Lithuania phenological studies mostly of agricultural plants have been conducted. Phenological studies on woody and herbaceous plants in the forests of Lithuania are almost absent. Most of the studies were conducted with indicator species, such as hazel, coltsfoot, etc.
During the study, for the first time in Lithuania a complex investigation of forest community was carried out and the influence of meteorological factors on the phenological phases of herbaceous and woody plants in Kamša botanical-zoological reserve was determined.
The results of the study allow to better assess the influence of meteorological factors on seasonal development (phenology) of herbaceous plants, trees and... [to full text] / Darbo tikslas – ištirti meteorologinių veiksnių įtaką plačialapių lapuočių miškų augalijos fenologiniams tarpsniams skirtingų klimatinių sąlygų metais. Tyrimo uždaviniai: 1. charakterizuoti meteorologinių rodiklių (temperatūros, kritulių) reikšmių kaitą tiriamuoju laikotarpiu; 2. nustatyti apšvietimą po medžių lajomis, medžių ir krūmų lapojimo fenologinius tarpsnius ir jų pokyčius; 3. nustatyti žolinių augalų projekcinio padengimo, aukščio, fenologinių tarpsnių kaitą vegetacijos metu; 4. nustatyti ryšį tarp meteorologinių veiksnių ir sumedėjusių, žolinių augalų fenologinių tarpsnių. Darbo mokslinis naujumas, teorinė ir praktinė reikšmė. Lietuvoje iki šiol daugiausia atlikta fenologinių tyrimų su žemės ūkio augalais. Sumedėjusių augalų ir miško žolinių augalų detalių fenologinių tyrimų Lietuvoje beveik nėra. Daugiausia atlikta indikatorinių rūšių, kaip paprastasis lazdynas, paprastasis šalpusnis ir kt., tyrimų. Pirmą kartą Lietuvoje kompleksiškai tirta miško bendrija, nustatyta meteorologinių veiksnių įtaka sumedėjusių augalų lapojimo ir žolinių augalų fenologiniams tarpsniams Kamšos botaniniame-zoologiniame draustinyje. Darbo rezultatai leidžia geriau įvertinti meteorologinių veiksnių įtaką miško žolinės augalijos, medžių ir krūmų sezoniniam vystymuisi (fenologijai). Gautos žinios svarbios ne tik teoriniam išsamesniam atskirų rūšių biologijos pažinimui, bet ir praktiniams tikslams: dendrologijoje, fitopatologijoje ir t. t.
|
8 |
Ekologijos aspekto vertinimas miestų bendruosiuose planuose / Ecological assessment in urban comprehensive plansStaniūnas, Mindaugas 25 November 2013 (has links)
XXI a. miestai labiau nei bet kada anksčiau yra siejami su verslo vystymo galimybėmis, paslaugų teikimu, patraukliomis darbo ir gyvenamosiomis vietomis, tačiau tuo pat metu didėja susirūpinimas dėl miestų zonų aplinkos būklės. Teritorijų planavimo dokumentų sprendinių poveikio vertinimas yra įtvirtintas įstatymais, tačiau Lietuvoje nėra aiškios sistemos, leidžiančios kiekybiškai įvertinti svarbiausius ekologinius rodiklius.
Disertacijos tyrimo objektas – miesto ekologija, ją suvokiant kaip bendrosios ekologijos dalį, veikiančią ir veikiamą miestų aplinkoje.
Darbe pasiūlytas miesto ekologijos modelis, kuris būtų tinkamas planavimo specialistams ir sudarytų prielaidas efektyviau valdyti pagrindines miestų ekologijos problemas. Modelis orientuotas į kiekybinį vertinimą ir, atsižvelgiant į poveikio kryptį, yra sudarytas iš dviejų pagrindinių dalių: išorinės ir vidinės miesto ekologijos. Įvertinus, kad miestų įtaka pasauliniams ekologiniams procesams yra mažai tyrinėta, detalesnei analizei buvo pasirinkta būtent išorinė miesto ekologija ir labiausiai ją veikiantys atliekų ir energetikos sektoriai. Remiantis tarptautiniais teisiškai įpareigojančiais susitarimais, nustatytos ribinės vertės – emisijų mažinimas nuo 8 % iki 30 %.
Atliekų ir energetikos sektorių emisijos susietos su planuojant naudojamais kiekybiniais parametrais ir nustatytais emisijų mažinimo tikslais. Apskaičiuota, kad miestų bendrųjų planų galiojimo laikotarpiu statistinis gyventojas išmes tokį komunalinių atliekų... [toliau žr. visą tekstą] / In the 21st century, cities have more than ever been associated with the possibilities of business development, favourable workplaces and residence, yet there is growing concern about the environmental condition of city zones. The assessment of territorial planning document solutions is confirmed by laws; however, in Lithuania there is no clear system allowing one to quantitatively assess the essential ecological indicators, and the indicators themselves are not defined.
The object of the work is the ecology of city being understood as a part of general ecology.
The model of ecology of city has been proposed which could be suitable for the specialists in the sphere of planning and would allow managing the fundamental issues of city ecology. The model focuses on quantitative assessment and, having regard to the impact trend, comprises the main two parts: external and inner ecology of city. Having determined that the impact of cities on the world’s ecological processes has little been investigated, the external ecology of city and its main drivers i.e. waste and energy sectors have been selected for deeper analysis. Referring to international agreements of legal obligation, exposure limits have been established: reduction of emissions from 8–30 %.
The emissions of the mentioned sectors are interconnected with quantitative parameters used in planning and with the aims, set in the dissertation, of emissions reduction. It has been estimated that during the validity of urban... [to full text]
|
9 |
Ecological assessment in urban comprehensive plans / Ekologijos aspekto vertinimas miestų bendruosiuose planuoseStaniūnas, Mindaugas 25 November 2013 (has links)
In the 21st century, cities have more than ever been associated with the possibilities of business development, favourable workplaces and residence, yet there is growing concern about the environmental condition of city zones. The assessment of territorial planning document solutions is confirmed by laws; however, in Lithuania there is no clear system allowing one to quantitatively assess the essential ecological indicators, and the indicators themselves are not defined.
The object of the work is the ecology of city being understood as a part of general ecology.
The model of ecology of city has been proposed which could be suitable for the specialists in the sphere of planning and would allow managing the fundamental issues of city ecology. The model focuses on quantitative assessment and, having regard to the impact trend, comprises the main two parts: external and inner ecology of city. Having determined that the impact of cities on the world’s ecological processes has little been investigated, the external ecology of city and its main drivers i.e. waste and energy sectors have been selected for deeper analysis. Referring to international agreements of legal obligation, exposure limits have been established: reduction of emissions from 8–30 %.
The emissions of the mentioned sectors are interconnected with quantitative parameters used in planning and with the aims, set in the dissertation, of emissions reduction. It has been estimated that during the validity of urban... [to full text] / XXI a. miestai labiau nei bet kada anksčiau yra siejami su verslo vystymo galimybėmis, paslaugų teikimu, patraukliomis darbo ir gyvenamosiomis vietomis, tačiau tuo pat metu didėja susirūpinimas dėl miestų zonų aplinkos būklės. Teritorijų planavimo dokumentų sprendinių poveikio vertinimas yra įtvirtintas įstatymais, tačiau Lietuvoje nėra aiškios sistemos, leidžiančios kiekybiškai įvertinti svarbiausius ekologinius rodiklius, be to, ir patys rodikliai nėra apibrėžti.
Disertacijos tyrimo objektas – miesto ekologija, ją suvokiant kaip bendrosios ekologijos dalį, veikiančią ir veikiamą miestų aplinkoje.
Darbe pasiūlytas miesto ekologijos modelis, kuris būtų tinkamas planavimo specialistams ir sudarytų prielaidas efektyviau valdyti pagrindines miestų ekologijos problemas. Modelis orientuotas į kiekybinį vertinimą ir, atsižvelgiant į poveikio kryptį, yra sudarytas iš dviejų pagrindinių dalių: išorinės ir vidinės miesto ekologijos. Įvertinus, kad miestų įtaka pasauliniams ekologiniams procesams yra mažai tyrinėta, detalesnei analizei buvo pasirinkta būtent išorinė miesto ekologija ir labiausiai ją veikiantys atliekų ir energetikos sektoriai. Remiantis tarptautiniais teisiškai įpareigojančiais susitarimais, nustatytos ribinės vertės – emisijų mažinimas nuo 8 % iki 30 %.
Atliekų ir energetikos sektorių emisijos susietos su planuojant naudojamais kiekybiniais parametrais ir nustatytais emisijų mažinimo tikslais. Apskaičiuota, kad miestų bendrųjų planų galiojimo laikotarpiu statistinis... [toliau žr. visą tekstą]
|
10 |
Hidroenergijos gamybos tyrimai hidrologinių veiksnių ir klimato kaitos kontekste / Analysis of Hydropower Production in the Context of Hydrological Factors And Climate ChangeTirūnas, Dainius 14 January 2009 (has links)
Darbu siekiama išryškinti pagrindinių klimatinių-hidrologinių veiksnių sąveikos su hidroelektrinių gaminama elektros energija ryšį. Siekta: apžvelgti hidroelektrinių darbo režimo ypatumus pastarųjų keturių dešimtmečių periode; paanalizuoti bendras hidroelektrinių darbo proceso tendencijas Baltijos šalyse; padaryti įžanginę analizę į tolimesnius tyrimus, kurie padėtų efektyviau panaudoti turimus hidroenergijos išteklius ir sumažinant neigiamų klimato svyravimų įtaką. / The aim of work is to emphasize the connection of the main climate-hydrological factors interaction with generated electricity of hydropower plant. The task was to review the peculiarities of hydropower work regime in the period of recent four decades; to analyse general work process tendencies in the Baltic States; to make introductory analysis for further researches which could help use effectively hydropower resources, minimising the influence of negative climate variations.
|
Page generated in 0.0709 seconds