Spelling suggestions: "subject:"koinonia"" "subject:"koinonial""
1 |
El cuerpo de Cristo y sus implicaciones : aportes para la liturgiaJosé Manuel Kowalska Prelicz 28 September 2007 (has links)
Un análisis del doble concepto de Cuerpo de
Cristo como Iglesia y como Eucaristía a
partir de las cartas de Pablo de Romanos y 1
Corintio. En la primera parte se realiza una
aproximación al concepto swμa y su relación
con la Iglesia. La Iglesia como cuerpo con su
unidad en Cristo en medio de la diversidad de
los miembros. La segunda parte se realiza una
aproximación al concepto koinonia y la relación
de este con la Eucaristía como participación
en el Cristo presente en la celebración y en
el pan. Estudiando Eucaristía como
participación en el Cristo, los problemas en
Corinto iniciarán la interrelación entre la
Iglesia y la Eucaristía, presentándose un
mutuo condicionamiento de existencia y
vivencia. En la última parte se presentarán
implicaciones para la vida en comunidad y de
culto resaltando la importancia de la
aplicación de la koinonía y el ser cuerpo de
Cristo tanto dentro como más allá de las
fronteras de la Iglesia y el ejercicio de la
responsabilidad como cuerpo de Cristo en la
sociedad y la historia en cuanto a justicia y
dignidad. / An analysis of the double concept of Christ's
body as Church and as Eucharist from Paul's
letters to the Romans and 1 Corinthians. In
the first part an approach to the concept of
swμa and its relation with the Church will be
discussed. The Church as body with its unity
in Christ in midst of the diversity of its
members. In the second part presenting an
approximation to the concept koinonia and the
relation of this with the Eucharist as
participation in the presence of Christ in
the celebration and the bread is treated.
Studying Eucharist as participation in
Christ, the problems in Corinth will be the
basis for the interrelationship between the
Church and the Eucharist, presenting a mutual
agreement of existence and experience. In the
last part implications will be presented for
the life in community and worship with the
prominence of the significance of the
application of koinonia and being Christ's
body as much within the Church as beyond its
borders and the practice of responsibility as
Christ's body in the society and to history
in relation to the areas of justice and
dignity.
|
2 |
Koinonia a perspective from the "one-another" passages /Alsup, Herbert E. January 1990 (has links)
Thesis (M.A.)--David Lipscomb University, 1990. / Includes bibliographical references (leaves 101-107).
|
3 |
Koinonia as teologiese raamwerk in Paulus se hantering van die probleemkwesses in 1 Kor 5-6 en 8:1-11:1De Wet, Burgert Wynand. January 2005 (has links)
Thesis (PhD(N.T.)--Universiteit van Pretoria, 2005. / Includes bibliographical references.
|
4 |
Polis und Koinon : Untersuchungen zur Geschichte und Struktur der griechischen Bundesstaaten im 4. Jahrhundert v. Chr. /Beck, Hans, January 1997 (has links)
Texte remanié de: Diss.--Philosophische Fakultät I--Erlangen-Nürnberg--Friedrich-Alexander-Universität, 1997. / Bibliogr. p. 293-316.
|
5 |
Building up the church and church growth in Korean churches through the Koinonia of a small group ministryKim, Tae Hyun 15 July 2011 (has links)
This thesis researched the development and nurturing of koinonia in a small group setting as a way of building up a church with spiritual (qualitative) and numerical (quantitative) growth as one of the results. When considering church growth a small group ministry is an important alternative to the standard church practice. Chapter 2 reviewed the purpose of the church, and explored the concept of building up the church using Biblical concepts as its basis for doing so. Chapter 3 deals with the role of koinonia in building up the church and its impact on church growth. It also identifies the ministry of small groups as being the most suitable method to develop and nurture koinonia amongst members of a congregation. The ministry of small groups has a great practical potential for the church. It enables members of the congregation to identify and use their spiritual gifts and talents, and in so doing, discover their value and identity in Jesus Christ. Chapter 4 documents the findings of empirical research conducted amongst three South Korean Presbyterian churches that practice the ministry of small groups. The views of the three senior pastors were on the value of small groups were ascertained. This was followed by a detailed study, of the workings and effects of small groups covering 205 respondents spread across the three congregations. Based on the findings of the research, chapter 5 presents a proposed plan to build up the church, encouraging church growth through the development and nurturing of koinonia through a small groups ministry. The study proposes a seven fold approach to the implementation of a small group ministry designed to stimulate spiritual and numerical growth through the development and nurturing of koinonia amongst church members. AFRIKAANS : Hierdie tesis ondersoek die ontwikkeling en beoefening van koinonia (gemeenskapsbewustheid) in klein groepe as 'n wyse om die kerk se geestelike (kwalitatiewe) en getalle (kwantitatiewe) groei te bevorder. Met die oog op die groei van die kerk is die kleingroep-bediening 'n belangrike alternatief vir die standaard kerklike praktyk. Hoofstuk 2 bekyk die doel van die kerk, veral die opbou van die kerk volgens die Bybel se begrip daarvan. Hoofstuk 3 handel oor die rol van koinonia in die opbou van die kerk en die invloed daarvan op die ontwikkeling van die kerk. Die kleingroep-bediening is geidentifiseer as die mees gepaste metode om koinonia tussen die lidmate van die gemeente te stimuleer. Die kleingroep-bediening het 'n groot potensiaal vir die praktyk van die kerk. Dit stel lidmate in staat om hulle geestelike gawes en talente te ontdek, en op die wyse hulle waarde en identiteit in Jesus Christus te ontdek. Hoofstuk 4 dokumenteer die bevindings van die empiriese navorsing by drie Suid-Koreaanse Presbiteriaanse kerke wat 'n kleingroep-bediening toepas. Die drie senior leraars se seining van die waarde van klein groepe is verkry. Daarop volg 'n gedetailleerde studie van die werking en uitwerking van klein groepe soos verkry van 205 respondente vanuit die drie gemeentes. Op grond van die bevindings van die navorsing stel hoofstuk 5 'n plan voor om die kerk op te bou en kerkgroei aan te moedig deur die beoefening van koinonia in 'n klein groepe. Die studie stel 'n sewevoudige benadering voor vir die toepassing van 'n kleingroep-bediening wat ontwerp in om geestelike en getalle groei te stimuleer deur die beoefening van koinonia tussen gemeentelede. / Dissertation (MA(Theol))--University of Pretoria, 2011. / Practical Theology / unrestricted
|
6 |
A system for developing koinonia in the cell groups of Clearpoint ChurchCarroll, James Alan. January 1900 (has links)
Thesis (D. Min.)--Southwestern Baptist Theological Seminary, 2002. / Includes bibliographical references (leaves 284-304).
|
7 |
A study of the meaning of koinonia in the letters of Saint Paul as compared with the ordinary non-Christian meaning and usage of this term among the peoples Paul evangelizedCoghlan, Charles E. January 1966 (has links)
Thesis (M.A.)--St. John's College, 1966. / Includes bibliographical references (leaves 61-63).
|
8 |
A SOTERIOLOGIA SOCIAL DE JOHN WESLEY com consideração especial de seus aspectos comunitários, sinergéticos e públicosRenders, Helmut 04 December 2006 (has links)
Made available in DSpace on 2016-08-03T12:20:12Z (GMT). No. of bitstreams: 1
Helmut Renders.pdf: 1980026 bytes, checksum: 3af6f4875a45e2224a230620343d5cb9 (MD5)
Previous issue date: 2006-12-04 / This study investigates the elements of the soteriology of John Wesley and its dynamic aspects. Instead of favoring a specific period of the life of John Wesley, the theological biography of John Wesley is developed based on the concept of the sedimentation of experience. In this manner, the theologia viatorum of John Wesley is developed with a focus on its transverse elements and their unfolding in terms of communitarian, synergetic and public aspects. According to the thesis, the theologia viatorum of John Wesley gains depth and vitality with its growing and conscious learning from and commitment to the English people, and, in special,
with the poor of England. Accompanied by a careful self-analysis, Wesley begins offers an analysis of the diverse soteriologies of his day, which are marked by a slow transition between the Medieval era and modernity. There arises a reconstruction characteristic of soteriology, currently called social soteriology. We understand this social soteriology as a pivotal point in the theology of John Wesley, which manifests itself in a typical soteriological anthropology, Christology, pneumatology, eschatology and ecclesiology. The communitarian, synergetic and public aspects of this social soteriology are seen and developed by Wesley based
on his own experience and life with the people, their dynamics, their culture, their needs and their competencies. Such aspects lead, step by step, toward a praxis that begins to contemplate the interconnections between the reform of the Church, the nation and the transformation of persons. This movement is co- motivated by an utopist soteriological horizon that foresees the continuation of the theologia viatorum until the transformation of the entire cosmos. This social soteriology appears as a web that closely accompanies the socio-economic and religious topography of the its time, and seeks paths to overcome impasses, despair, and irresponsibility in relation to the poor.(AU) / Este estudo investiga os elementos da soteriologia de John Wesley e seus aspectos dinamizantes. Em vez de favorecer um determinado período da vida de Jonh Wesley, a biografia teológica de John Wesley é desenvolvida a partir do conceito da sedimentação de experiência. Dessa forma, a theologia viatorum de John Wesley é desenvolvida com foco nos seus elementos transversais e os crescentes desdobramentos dos mesmos segundo os seus aspectos comunitários,
sinergéticos e públicos. Segundo esta tese, a theologia viatorum de John Wesley ganha em profundidade e vitalidade com a sua crescente e consciente aprendizagem e compromisso com o povo inglês e, em especial, com os pobres da Inglaterra. Acompanhado por uma cuidadosa auto-análise, Wesley parte para a análise do efeito de diversas soteriologias dos seus dias no cotidiano, as quais são marcadas pela demorada transição entre a época medieval e a modernidade. Surge uma re-construção característica da soteriologia, designado por nós como soteriologia social. Entendemos esta soteriologia social como o eixo principal da teologia
de John Wesley que se manifesta numa típica antropologia, cristologia, pneumatologia, escatologia e eclesiologia soteriológica. Os aspectos comunitários, sinergéticos e públicos desta soteriologia social são vistos e desenvolvidos por Wesley a partir da auto-experiência e da convivência com o povo, suas dinâmicas, sua cultura, suas necessidades e suas competências. Tais aspectos levam, passo a passo, a uma práxis que começa a contemplar o entrelaçamento
entre a reforma da igreja, da nação e a transformação de pessoas. Este movimento é comotivado por um horizonte soterioló gico utópico que prevê a continuação da theologia viatorum até na transformação do cosmo inteiro. A soteriologia social é parecida com a um tecido que acompanha a topografia socio-econômica e religiosa da época, procurando caminhos para a superação dos seus impasses, da sua desesperança e irresponsabilidade em relação aos pobres.(AU)
|
9 |
Förnyelse och enhet. Motsatspar eller partners? : En frågeställning belyst av den ekumeniska utvecklingen i Uddevalla 1975-2000 / Renewal and Unity – opposites or partners : An issue highlighted by the ecumenical development in Uddevalla 1975-2000Olsson, Arne January 2013 (has links)
1900-talets sista fyra decennier innebar stora förändringar för kyrkorna i såväl globalt som lokalt perspektiv. Två rörelser inom kristenheten spelade stor roll för utvecklingen: den ekumeniska rörelsen och den karismatiska rörelsen. Mötet mellan de etablerade kyrkorna och framför allt den karismatiska förnyelserörelsen var inte enkelt. Tonläget mellan dem var tidvis högt. Under 1980- och 90-talen skadades relationer mellan både människor och organisationer vid sådana möten. Förutom personlig och kollektiv sorg har detta inneburit en dränering av resurser. Denna studies syfte är att utifrån ett ecklesiologiskt perspektiv undersöka vad som sker i mötet mellan en förnyelserörelse och kyrkorna i en lokal ekumenisk kontext, samt under vilka förutsättningar mötet leder till enhet eller splittring. De aktörer som studien intresserar sig för är (1) förnyelserörelsen med dess företrädare, (2) församlingarna med dess ämbetsbärare, samt (3) samfundsledningar och -ledare på stifts-, distrikts- och nationell nivå. I studien söks mönster i deras handlande, samt vilka konsekvenser dessa får för mötet mellan förnyelserörelsen och de etablerade kyrkorna på orten. Aktörernas förmåga att bedriva ett aktivt försoningsarbete förefaller vara en viktig faktor när det gäller sambandet mellan förnyelserörelser, splittring och enhet. Ett delsyfte är därför också att undersöka förutsättningarna för och förekomsten av försoningsprocesser, samt vilken metodik som använts. Studien görs utifrån ett lokalt ekumeniskt perspektiv på förnyelserörelsens möte med kyrkan. Explicit undersöks den ekumeniska utvecklingen i Uddevalla i mötet med främst den karismatiska förnyelserörelsen under tidsperioden 1975-2000. / During the last four decades of the 1900’s, the churches in Sweden faced major changes, both from a national and a local perspective. Two movements within Christianity played a major role in this development: the ecumenical movement and the charismatic movement. The encounters between the established churches and, in particular, the charismatic renewal movement was, however, not always friction-free. At times, they were quite belligerent. As a result, many relations between people and organisations were damaged, during the 80’s and 90’s. In addition to personal and collective grief, this implied a significant drain of resources. The aim of this study is to examine, from an ecclesiological perspective, what happens in the encounter between a renewal movement and churches in a local ecumenical context, and to highlight under what conditions these meetings lead to unity and division, respectively. The actors of interest to this study are (1) the renewal movement with its upholders, (2) the churches, with its ministers, and (3) leaders at district and national levels. The aim is to find patterns in their behaviour, as well as the consequences of these for the encounters between the renewal movement and the established churches in the area. The participants' ability to engage in active reconciliation appears to be an important factor, determining the direction of the correlation between renewal movements in relation to division and unity. A part of the aim is therefore also to examine the conditions and the occurrence of reconciliation processes, as well as the methodology used. The study is made from a local ecumenical perspective on the meeting between the renewal movement and the church. More specifically, the ecumenical development in Uddevalla, during its meeting with the charismatic renewal movement the years 1975-2000, is examined.
|
10 |
En ställföreträdande koinonia? : Ecklesiologi och ecklesialitet i Svenska kyrkans territorialförsamlingar / A Vicarious Koinonia? : Ecclesiology and ecclesiality in the parishes of Church of SwedenRingheim, Erik January 2024 (has links)
Syftet med denna uppsats är att lämna ett litet bidrag till Svenska kyrkans självreflektion och därmed till ekumeniska samtal genom att undersöka sammanläggningarnas konsekvenser för församlingssyn och liv. Med denna sammanfattning besvarar jag även frågeställningarna; Vilken ecklesiologi kan efter relationsförändringarna utläsas i Svenska kyrkans utredningar och i Läronämndens yttranden över territorialförsamlingarna? Vad ger denna för implikationer för församlingen som koinonia? Genom att analysera den ecklesialitet som framträder i Svenska kyrkans utredningar och Läronämndens yttranden har jag sökt finna svar på frågan hur territorialförsamlingarnas ecklesiologi framträder och vilka implikationer detta kan ha för den ekumeniska förståelsen av kyrkan som koinonia. Jag har visat ett plausibelt samband mellan sammanläggningar av territorialförsamlingar med kommunalisering av kyrkan och ett organisatoriskt skifte från Gemeinschaft till Gesellschaft.Territorialförsamlingarna har genom sammanläggningar gått mot större ekonomiska enheter med större geografisk storlek och ökad genomsnittlig mängd tillhöriga per församling. Man har rört sig från ett övre tak av antalet medlemmar i en församling till en miniminivå. Denna nivå syftar till att utgöra ett tillräckligt stort kyrkoavgiftsunderlag i syfte att bära kostnader för personal och fastigheter. Med detta har man rört sig från att antalet medlemmar avgör mängden personal till att mängden personal avgör antalet medlemmar.Samtidigt som antalet medlemmar minskar ökar antalet anställda. Svenska kyrkan kan beskrivas som tjänsteinriktad folkkyrka där välutbildad och kunnig personal utgör den faktiska församlingen medan den tillhörige primärt konsumerar religiösa tjänster. Den demokratiska organiseringens offentligrättsliga karaktär stärker den Gesellschaft¬-struktur som utvecklats över åren. Möjligheten för den enskilda att ta ansvar för, och engagera sig i, sin församling som förtroendevald går via nomineringsgruppernas respektive vallista och inte via det direkta engagemanget i församlingen. Man skulle kunna säga att församlingsbon lämnar över sitt religiösa liv att skötas av anställa och nomineringsgrupper å sina vägnar. Ett slags helig gemenskap på entreprenad där den enskildes ansvar flyttas till nomineringsgruppen och kyrkolivet sköts av proffs medan den enskilde döpte kan komma och fylla på sitt själsliv vid behov eller vid högtidliga tillfällen. De anställda och förtroendevalda bildar en slags ställföreträdande koinonia medan de tillhöriga blir passiva konsumenter som inte ser sig själva som kyrka. Denna ställföreträdande koinonia riskerar även att leda till en organisatorisk donatism, där förståelsen av kyrkan som en samling rättfärdiggjorda syndare tonas ner då graden av professionalitet ökar.När kyrkan blir för lik världen hamnar dess skapelseteologiska annorlundaskap i bakvattnet till förmån för statsvetenskaplig och ekonomisk rationalism och då riskerar kyrkan att delas upp i en yttre organisation och en inre gemenskap där den förras mätbarhet hamnar i förgrunden. Kyrkans organisering behöver istället hålla ihop med dess syfte att människor ska komma till tro och kristen gemenskap skapas. Kyrkans annorlundaskap som koinonia grundad i Treenigheten kan utgöra en förebild för världen och ge just de förutsättningar som en öppen folkkyrka behöver för sitt grundläggande uppdrag, sin lagstadgade identitet, sin ekonomi och som en del av den ekumeniska rörelsen. Inte minst i en tid av transition mot att vara en kyrka med mer likartade förutsättningar som andra samfund. / In the ecumenical movement the Church is often understood as koinonia – communion with (in) God realized in interpersonal community. In this essay, I have tried to show that the organizational structure in Church of Sweden after the separation of Church and state, risks forming a vicarious koinonia of staff and elected officials. Mergers of territorial parishes and an organizational shift from Gemeinschaft to Gesellschaft has shifted the view of who is part of the koinonia and put emphasis on employees and on the church as a provider of religious services while the parishioners are passive bystanders and form the basis for church tenth. The vicarious koinonia risks forming an organizational Donatism in which religious professionals replace the understanding of congregation as justified sinners, and of ecclesiological Docetism where the organization of the church is separated from its purpose of community and lived faith. The church's identity as koinonia founded in the Trinity can set a model for the world and provide the conditions that an open folk church needs for its mission, its finances and as part of the ecumenical movement.
|
Page generated in 0.031 seconds