Spelling suggestions: "subject:"livsstilsmagasin"" "subject:"livsstilsmagasins""
1 |
Ola Rapace verkar ju lycklig, men hur gör då jag för att också bli det? / Ola Rapace seems happy, but how do I become happy as well?Åström, Alexander, Hallberg, Henrik January 2013 (has links)
This paper examines which media messages related to happiness that can be found in interviews with famous people in the four largest lifestyle magazines in Sweden for the age group 16-34. The magazines are Cosmopolitan, Elle, Café and King. Depending on which magazine the reader chooses to read he/she will be presented with different roads to happiness. Common for all examined magazines are happiness factors related to personal goals, determination and work. Often in a causal connection where the goal orientation and determination is tied together with success in work and career for the interview persons. Cosmopolitan and King present relatively few roads to happiness in comparison with Elle and especially Café. One factor for happiness is the ability to choose your own road to happiness (Bok 2011). This means that Cosmopolitan and King from the perspective of their interview texts do not promote happiness to the same degree as Café and Elle.
|
2 |
Den lekfulla kungen och den ansvarfulla modedockan : En studie i hur genus gestaltas i livsstilsmagasinTält, Nicklas, Wihlborg Ogesjö, Angelica January 2013 (has links)
The purpose of this work is to examine gender rols in lifestyle magazines. In order to do this, two magazines were used and analyzed using a qualitative content analysis. In addition the authors also analyze the advertisements for each gender. Interviews in King of Sweden and Elle are also analyzed. The thesis is examined on the basis of gender theory, and theories about stereotypes and myths. This is examined by using both a detailed qualitative method and a text analysis. The magazines that were used are four issues of King of Sweden, 2012 and Elle, 2012. The result of the study shows that masculinity and femininity is something that is separate from each other. Different stereotypes, myths and metaphors could also be found in the material. One of the conclusions is that while femininity seems to be something that is associated with being something, masculinity is be something that is associated with doing something.
|
3 |
Tre livsstilsmagasins omslag under 60 år : En studie om hur Damernas Världs, Feminas och Veckorevyns omslag har utvecklats från 1952 till 2012Strömberg, Amanda, Waering, Johanna January 2012 (has links)
Syftet med den här uppsatsen är att undersöka på vilket sätt omslagens form och innehåll för tre olika livsstilsmagasin för kvinnor: Veckorevyn, Damernas Värld och Femina, har utvecklats från 1952 fram till 2012. Ett ytterligare delsyfte är att kunna diskutera varför utvecklingen sett ut som den gjort. Undersökningen har genomförts med en kvalitativ ansats genom analyser av 39 olika tidskriftsomslag, samt kompletterande intervjuer med tre grafiska formgivare vid de undersökta tidskrifterna. Undersökningen visar att livsstilsmagasinens omslag genomgått flera förändringar under de senaste 60 åren, och har ett antal tydliga trender som gäller för samtliga tidningar. Puffarna, alltså de små korta texter på omslaget som sammanfattar en längre text i tidningen, har ökat i antal – från någon enstaka till att under 2000-talet kunna vara upp till tio stycken. Puffarnas innehåll har förändrats från att handla om allt möjligt, både mode, mat och längre reportage om kända personer till att bli mer inriktade på mode, skönhet och hälsa. Utseendet på puffarna har förändrats genom att gå från sparsmakat och diskret till flera färger och stora kontraster. Undersökningen visar även att omslagsbilderna under det senaste decenniet är mer likartade och tydligt arrangerade än vad de var framför allt under de tre första undersökta decennierna. En genomgående trend som funnits redan från början av den undersökta perioden har varit kvinnor som oftast ler och ser direkt in i kameran. Våra analyser visar också att Veckorevyn är den tidning som varierat mest och experimenterat mest med sina omslag under de undersökta åren.
|
4 |
Vad vill kvinnor ha? : En undersökning av en lokaltidnings bilaga i form av ett livsstilsmagasin.Heurling, Åsa, Lovisa, Lesse January 2011 (has links)
Folkbladet är en dagstidning i Norrköping med en stark lokal prägel vars prenumeranter till största delen är sportintresserade män. För att försöka bredda sin läsekrets har man sedan 2009 gett ut en tidning kallad Trend, som vänder sig till kvinnor i åldern 20 - 50 år. Denna tidning med lokal prägel, i form av ett livsstilsmagasin för kvinnor, handlar om mode, skönhet, heminredning och resor. Maga- sinet ges ut i fyra nummer per år och delas ut gratis till alla hushåll i Norrköping med omnejd. Det har inte tidigare genomförts någon grundläggande målgruppsanalys för att identifiera vilket innehåll eller utformning läsarna tilltalas av. Trend saknar dessutom en tydlig struktur som skulle kunna ge ökad igenkänning och en röd tråd genom innehållet. Syftet med denna uppsats är att undersöka vad kvinnor i åldern 20 - 50 år i Norrköping med omnejd ställer för krav på innehållet och formen i en gratistidning i form av ett livsstilsmagasin, samt att ta reda på hur väl magasinet Trend uppfyller dessa krav och de vedertagna normer som finns inom tidskriftsbranschen. Utifrån syftet formulerades följande frågeställningar: Vilken typ av innehåll tycker målgruppen är önskvärd i en gratistidning i form av ett livsstilsmagasin? Vilka krav ställer målgruppen på utformningen av ett sådant magasin? Hur väl lever magasinet Trend upp till målgruppens krav samt till de vedertagna normer som finns inom tidskriftsbranschen? För att uppfylla syftet och besvara frågeställningarna har en nulägesbeskrivning av Trends innehåll och utformning utförts, i kombination med en målgruppsundersökning, där kvalitativa djupintervjuer har genomförts med sex respondenter ur målgruppen: kvinnor i åldern 20-50 år, bosatta i Norrköping med omnejd. Resultaten av nulägesbeskrivningen har sedan stämts av mot resultaten av målgruppsunder- sökningen, samt mot de vedertagna normerna i litteratur om tidskriftsdesign. Analysen visar att Trend endast till viss del uppfyller både målgruppens krav och vedertagna normer. Innehållet täcker delvis de områden målgruppen efterfrågar: mode, skönhet, inredning och resor samt har den lokala förankring som målgruppen anser är viktig. Målgruppen vill dock även läsa mer om människor med en intressant historia, få lokala evenemangstips och hitta lättlagade recept i tidningen. För att fånga upp en större del av målgruppen bör det därför övervägas att lägga till dessa ämnen i Trend. Av de redan befintliga ämnesområdena är det heminredning och resor som uppskattas mest av målgruppen och dessa bör därför få ett större utrymme i tidningen. Analysen visar också att Trend behöver anpassa både innehållet och utformningen för att inte uppfattas som en reklamtidning. Det redaktionella innehållet blandas ihop med reklam både på grund av hur texterna är skrivna och på grund av att utformningen av de redaktionella sidorna inte är konsekvent. Ett sätt att skapa större tydlighet kring de olika typerna av innehåll är att strukturera tidskriften enligt en modell med fram- vagn, mitt och bakvagn. Dessa delar bör ha olika slags texter med olika längd, samt en tydlig utform- ning som särskiljer dem från varandra. Layoutmallar och stilmallar är till stor hjälp för att särskilja de olika delarna. Detta är något Trend saknar idag och bör införa. / Folkbladet is a daily newspaper in Norrköping with a strong local touch whose subscribers are mostly men interested in sports. In an attempt to broaden its readership, since 2009 Folkbladet publishes a magazine called Trend which targets women aged 20-50 years. This magazine in the form of a lifestyle magazine for women with a local touch is about fashion, beauty, interior design and travel. This free magazine is published four times a year and is distributed to every household in Norrköping and its surroundings. No target group analysis has been done to identify which content or design the readers would appreciate. Trend also lack a clear structure that could increase recognition and provide guidance through the contents. The objective of this paper is to examine what women aged 20-50 years in Norrköping and its surroun- dings ask of the content and design in a free lifestyle magazine, as well as to find out how well the magazine Trend meets these requirements and the established standards within the magazine industry. Based on this objective the following questions were formulated: What type of content does the target group find desirable in a free lifestyle magazine? What does the audience ask of the design in such a magazine? How well does Trend magazine meet the target group’s requirements and the established standards that exist within the magazine industry? To meet the objective and answer the questions, the current content and design of Trend has been described, combined with a target group survey in which qualitative interviews were conducted with six respondents from the target group: women aged 20-50 years, living in Norrköping and its surroun- dings. The results of the current state description has been compared with the results of the target group survey, as well as with the established standards in the literature on magazine design. The analysis shows that Trend only partially meets both the target group’s requirements and the established standards. The content covers some of the areas demanded by the target group: fashion, beauty, interior design and travel, and it has the local touch that the target group finds important. But the target group would also like to read about people with an interesting story, get information about local events, and find simple recipes in the magazine. To reache a larger share of the target group these topics should be considered as additonal content. Out of the already existing topics, interior design and travel are the ones most appreciated by the target group and should therefore be given more editorial space in the magazine. The analysis also shows that Trend needs to adapt both the content and design so as not to be perceived as entirely advertising. The editorial content is confused with advertising due to the way the texts are written and because the design of the editorial pages are not consistent. One way to create greater clarity about the different types of content is to structure the magazine according to a model with a front, a middle and a back section. These sections should have different types of texts of different lengths, and distinct design that distinguishes them from each other. Layout templates and style sheets are a great help for distinguis- hing the different parts. This is something that Trend currently lack and that should be implemented.
|
5 |
Normbrytande eller stereotypisk? - En semiotisk bild- och textanalys av livsstilsmagasinen Café och Veckorevyns omslagLiborius, Nathalie January 2017 (has links)
Idag lever vi i ett samhälle som är i ständig utveckling och medier påverkar människan i allt större utsträckning. Det är främst de unga som blir påverkade av dessa medier. Livsstilsmagasin, som de två jag har valt att undersöka, bär i detta anseende en stor del av ansvaret för vad en ung kvinna respektive man vill och bör läsa om i dagens samhälle. Livsstilsmagasin är avsedda för att inspirera läsaren till att kunna förbättra sitt liv. Syftet med denna uppsats är att, genom analys av tidskrifternas omslag, få en ökad förståelse för hur två livsstilsmagasin med en tydlig genusbaserad målgrupp – Veckorevyn och Café – representerar och konstruerar identiteter utifrån genusnormer och stereotyper. Frågeställningarna som besvaras är: Vilka likheter och skillnader finns det i upprätthållandet av könsnormer i de utvalda livsstilsmagasinen? Vilka maskulinitets- och femininitetsideal dominerar? Uppsatsen utgår från ett genusperspektiv med utgångspunkt i de teoretiska begreppen identitet, representationer och stereotyper. Metoden sker med hjälp av Barthes modell för semiotisk bild- och textanalys och begreppen denotation, konnotation och myt. Materialet som analyserats är 21 stycken omslag från år 2015. Analysen presenterar omslagen som en helhet och delas upp i mindre rubriker för mer struktur. Resultatet blev att det fortfarande är väldigt mycket som är stereotypiskt och det finns tydliga skillnader när det kommer till vad en ung man respektive kvinna ska vilja ta del av.
|
6 |
Äventyrslusta och stålbalkar till biceps : – en kvalitativ studie av konstruktionen av maskulinitet i tidningen CaféBlom, Johanna January 2010 (has links)
<p>Män och kvinnor har alltid tillskrivits olika attribut gällande vad som anses typiskt manligt respektive kvinnligt. Dessa är dock förändrliga över tid, det som klassas som typiskt manligt idag hade troligen en helt annan innebörd på 1700-talet. Ambitionen med den här uppsatsen har varit att försöka få en bild av hur maskulinitet förändrats under en kort period. Genom att undersöka hur mannen presenterats i livsstilsmagasinet Café 1990 och 2009 hoppades jag kunna bilda mig en uppfattning om detta. Jag har använt Yvonne Hirdmans (2001) tre uppdelningar för att få en överblick över hur maskulinitet presenteras i olika sammanhang. Jag har också gjort en diskursanalys över den text som förekommer i Café för att ta fram specifika kodord och teman som kan tillskrivas en man. Slutligen har jag även låtit en fokusgrupp diskutera kring respektive utgåvas omslagsbild i hopp om att få en uppfattning om läsares tolkning av Cafés bild av maskulinitet.</p><p>Resultatet visar att mannen strävar efter, både medvetet och omedvetet, att uppnå ett superideal. Att bli en sorts superman. Det är denna superman som tycks sätta riktlinjerna för hur maskulinitet konstrueras och som också illustrerar de skillnader som finns mellan utgåvorna. Superidealet är dock inget givet och man kan inte tala om ett enskilt manligt ideal. Det existerar flertalet ideal sida vid sida, samtidigt. Bilden av mannen från 1990 visar en person med en naturlig självsäkerhet och ett stilla naturintresse. 2009 finner vi istället en bild av mannen som mer aggressivt utåtagerande.</p><p>En mjukare sida av mannen gör sig dock synlig i de bägge utgåvorna. Detta visas genom debatter kring pappaledighet samt ett ökat intresse för mode, utseende och skönhetsprodukter.</p>
|
7 |
Att förstå kvinnor kräver inget medlemskap i Mensa och riktiga män köper aftershave på Konsum : Konstruktionen av kvinnor och män i Livsstilsmagasin. En bild- och diskursanalys med Fairclough som inspirationskällaAndersson, Karin January 2010 (has links)
<p>Genus är något som vi bygger upp våra föreställningar om varandra kring. Det är också mer problematiskt än man tror och påverkar oss i allra högsta grad. Media är en stor informationsportal idag och den förmedlar en bild av genus. Genus skapas i både språket och i bilder. Undersökningens syfte är att utforska livsstilsmagasin för män och kvinnor och titta på hur man konstruerar <em>den andre.</em> D.v.s. hur kvinnor konstrueras i livsstilsmagasin för män och hur män konstrueras i livsstilsmagasin för kvinnor. Undersökningen är gjord ur ett social konstruktionistiskt perspektiv med teorier från bl.a. Burr, Butler och Foucault. Jag har genomfört undersökningen med hjälp av Faircloughs kritiska diskursanalys som ramverk där fokus ligger på text och diskursiv praktik. Texten ger inblick i ordens och meningarnas uppbyggnad och diskursiv praktik syftar till att synliggöra en diskursordning. Detta kompletteras med en visuell analys vars syfte är att påvisa konstruktionen av den andre i bild. Resultatet visar tre funna diskurser i konstruktionen av kvinnan och fyra konstruktioner av mannen. Övergripande visar diskurserna en ganska normativ bild av den andre med inslag av förändringar. Orsakerna till att diskursen tenderar att vara ganska stillastående skulle kunna vara att genus är så införlivat i oss och svårt att bryta sig ur.</p>
|
8 |
Att förstå kvinnor kräver inget medlemskap i Mensa och riktiga män köper aftershave på Konsum : Konstruktionen av kvinnor och män i Livsstilsmagasin. En bild- och diskursanalys med Fairclough som inspirationskällaAndersson, Karin January 2010 (has links)
Genus är något som vi bygger upp våra föreställningar om varandra kring. Det är också mer problematiskt än man tror och påverkar oss i allra högsta grad. Media är en stor informationsportal idag och den förmedlar en bild av genus. Genus skapas i både språket och i bilder. Undersökningens syfte är att utforska livsstilsmagasin för män och kvinnor och titta på hur man konstruerar den andre. D.v.s. hur kvinnor konstrueras i livsstilsmagasin för män och hur män konstrueras i livsstilsmagasin för kvinnor. Undersökningen är gjord ur ett social konstruktionistiskt perspektiv med teorier från bl.a. Burr, Butler och Foucault. Jag har genomfört undersökningen med hjälp av Faircloughs kritiska diskursanalys som ramverk där fokus ligger på text och diskursiv praktik. Texten ger inblick i ordens och meningarnas uppbyggnad och diskursiv praktik syftar till att synliggöra en diskursordning. Detta kompletteras med en visuell analys vars syfte är att påvisa konstruktionen av den andre i bild. Resultatet visar tre funna diskurser i konstruktionen av kvinnan och fyra konstruktioner av mannen. Övergripande visar diskurserna en ganska normativ bild av den andre med inslag av förändringar. Orsakerna till att diskursen tenderar att vara ganska stillastående skulle kunna vara att genus är så införlivat i oss och svårt att bryta sig ur.
|
9 |
Äventyrslusta och stålbalkar till biceps : – en kvalitativ studie av konstruktionen av maskulinitet i tidningen CaféBlom, Johanna January 2010 (has links)
Män och kvinnor har alltid tillskrivits olika attribut gällande vad som anses typiskt manligt respektive kvinnligt. Dessa är dock förändrliga över tid, det som klassas som typiskt manligt idag hade troligen en helt annan innebörd på 1700-talet. Ambitionen med den här uppsatsen har varit att försöka få en bild av hur maskulinitet förändrats under en kort period. Genom att undersöka hur mannen presenterats i livsstilsmagasinet Café 1990 och 2009 hoppades jag kunna bilda mig en uppfattning om detta. Jag har använt Yvonne Hirdmans (2001) tre uppdelningar för att få en överblick över hur maskulinitet presenteras i olika sammanhang. Jag har också gjort en diskursanalys över den text som förekommer i Café för att ta fram specifika kodord och teman som kan tillskrivas en man. Slutligen har jag även låtit en fokusgrupp diskutera kring respektive utgåvas omslagsbild i hopp om att få en uppfattning om läsares tolkning av Cafés bild av maskulinitet. Resultatet visar att mannen strävar efter, både medvetet och omedvetet, att uppnå ett superideal. Att bli en sorts superman. Det är denna superman som tycks sätta riktlinjerna för hur maskulinitet konstrueras och som också illustrerar de skillnader som finns mellan utgåvorna. Superidealet är dock inget givet och man kan inte tala om ett enskilt manligt ideal. Det existerar flertalet ideal sida vid sida, samtidigt. Bilden av mannen från 1990 visar en person med en naturlig självsäkerhet och ett stilla naturintresse. 2009 finner vi istället en bild av mannen som mer aggressivt utåtagerande. En mjukare sida av mannen gör sig dock synlig i de bägge utgåvorna. Detta visas genom debatter kring pappaledighet samt ett ökat intresse för mode, utseende och skönhetsprodukter.
|
10 |
Livsstilsmagasin och den sociala konstruktionen av manlighetBraafnäs, Lisa, Hermansson Rivedal, Daniel January 2012 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka om det går att finna relevanta skillnader i framställandet av mannen över tidsperioden 1999 till 2011. Om en förändring har skett vill vi försöka ta reda på hur den ser ut. Utifrån en socialkonstruktivistisk utgångspunkt och med hjälp av begreppsliga redogörelser av genus, maskuliniteter och homosocialitet ämnar vi analysera de båda livsstilsmagasinen Café och Slitz. Vi kommer särskilt ta fasta på studier om massmedia och dess inverkan på människors vardagliga liv. Metoden som används för att vi närmare ska kunna analysera materialet är kritisk diskursanalys, som går ut på att skärskåda textens grundläggande meningssammanhang. Materialet vi utgår ifrån är begränsat till alla Cafés och Slitz utgåvor från 1999. För att se om förändring skett analyserar vi två utgåvor av Café från 2010 och sex från 2011, samt sex utgåvor av Slitz från 2009 och tre från 2011. Därigenom är vår ambition att försöka presentera en intressant bild av denna mångnyanserade kontext och dess diskursiva aspekter. Det generella resultatet är följande: i Slitz har vi inte funnit någon relevant skillnad, men däremot i Café finner vi en diskursiv skillnad från 1999 till 2011. / The purpose of this essay is to examine whether it is possible to find relevant differences in the presentation of the man over the time period from 1999 to 2011. If a change has occurred, we want to try to find out how it looks like. From a social constructivist approach and using conceptual explanations of gender, masculinity and homosociality, we intend to analyze the two Swedish lifestyle magazines Café and Slitz. We will take particular note of studies on mass media and its impact on people's everyday lives. The method used to enable us to further analyze the material is critical discourse analysis, which is to scrutinize the basic sentence context of the text. The material we assume is limited to all Café’s and Slitz’ editions from 1999. To see if changes are made, we analyze two editions of Café from 2010 and six from 2011, and six editions of Slitz from 2009 and three from 2011. Thus, our aim is to try to present an interesting picture of these multi-nuanced contextual and discursive aspects. The general results are as follows: in Slitz, we found no relevant difference, but in the Café, we find a discursive difference between 1999 to 2011.
|
Page generated in 0.079 seconds