Spelling suggestions: "subject:"jus"" "subject:"ljus""
21 |
Skogsljus : En armatur inspirerad av skogens ljusZander, Silva January 2022 (has links)
No description available.
|
22 |
Cykel Lampa : Processbeskrivning för mitt kandidatexamensarbeteBurkhardt, Mario January 2014 (has links)
Med examensarbetet vill jag undersöka med ett holistiskt synsätt på hela livscykeln av ljuset vilka krav en modern användare har av ett cykelljus och hur dessa anspråk kan åstadkommas.
För att skapa ett cykelljus som fungerar för en modern cykelanvändare utifrån deras krav och behov samt tar hänsyn till alla stakeholders förväntningar. Först gör jag en grundlig research på historiska cykelbelysningar och vad som finns idag, jag kommer att skapa ett ITK och göra Trendanalyser samt Brain- storming, Scenario och Personas. Sedan kommer jag att laborera med Ljust- ester innan jag går över till formgivningen där jag kommer att använda mig av 3D Modeller. Under hela processen kommer jag att skriva och uppdatera min Workbook.
|
23 |
Klassrumsbelysningen : en kunskapsöversikt om ljusets påverkan på elevens skolresultat och läsförmågaJohansson, Fredrick January 2019 (has links)
Syfte Att kartlägga och sammanfatta hur forskningen av belysningen som elever utsätts för i klassrummet påverkar elevens studieresultat och läsförmåga. Kunskapsöversikten ämnar också till att dra slutsatser ifrån relevanta forskningsartiklar och reflektera över hur resultaten från sagda forskningsstudier kan implementeras i elevens skolmiljö för utveckling av elevens förmågor gällande studieresultat och läsförmåga. Frågeställning Hur kan resultatet av forskningsstudier med intresse för belysningens påverkan på elevernas prestationer påverka elevens läsförmåga? Metod Urvalet gjordes med litteratursökningar i databaserna Primo, Proquest och Eric. I sökningen användes kombinationer av relevanta termer till ämnet. Sökorden light, lighting, illuminance, flourescent, light setting, luminous, reading, reading comprehension, reading environment, classroom environment och school användes i olika kombinationer tillsammans med ett filter för att säkerställa att alla artiklar var vetenskapligt granskade. I kunskapsöversikten användes sammanlagt nio olika studier från olika länder och årtionden. Resultat Kunskapsöversikten visar att det finns positiva aspekter på prestation och läsförmåga med att variera ljuset i klassrummet. I flera av studierna finns ett fokus på elevens koncentration och arbetsförmåga varpå studierna visar att det finns ett samband mellan en större koncentrationsförmåga och arbetsförmåga om eleven utsätts för varierande ljus. Även läshastigheten och läsförståelsen visade på tydliga förbättringar vid användandet av varierande ljus. Översikten visar att ljuspåverkan är större beroende på åldern av användaren och att det finns marginella skillnader mellan pojkar och flickor. Ur ett medicinskt perspektiv belyser studierna att det finns positiva hälsoaspekter av användandet av variabelt ljus på kortisol och melatoninproduktionen men också att huvudvärk och obehag förekom under studierna för en låg andel av studiedeltagarna. Avslutningsvis visade även studierna att olika typer av ljuskällor ger olika resultat och att effekten av dagsljus har påverkan på eleven.
|
24 |
Aktivitet och ljusOlsson, Anna January 2009 (has links)
<p>Abstract</p><p>Den här uppsatsen beskriver examensarbetet Ljus och aktivitet. Syftet med projektet har varit att ifrågasätta invanda tankemönster och förhållningssätt och på så sätt hitta nya och relevanta lösningar för en traditionell armatur. Uppsatsen beskriver ljuset kopplat till aktivitet ur användarnas perspektiv, hur de upplever ljuset kopplat till deras hem och hur de använder sina rum. Ljuset beskrivs även utifrån ett historiskt, socialt, emotionellt och biologiskt perspektiv men också hur ljuset skapar rumslighet genom kontraster. Upplevelsen av det naturliga ljusets variationer finns som en underliggande ton i arbetet. Utvecklingen av LED - tekniken skapar nya möjligheter och det här arbetet är ett försök att genom LED – tekniken hitta nya lösningar till en traditionell produkt. Uppsatsen är också ett försök att beskriva designprocessen, de verktyg jag använt t ex ITK och introspektion mm. Vad jag kommit fram till och resultatet, men också hur jag ser på min roll som designer. Resultatet är en flytt- och bärbar armatur där ljuset regleras vid närvaro i rummet, men också manuellt efter aktivitet och situation.</p><p> </p>
|
25 |
Belysning för barn i biblioteksmiljöHutton, Linda January 2009 (has links)
The purpose of this thesis is to create conditions in order to plan lighting to a library room after children's needs and wishes, and to gain deeper knowledge about how children experience different lighting environments and what they perceive as good lighting. I was given the task by Huskvarna library to design a lighting plan for their children's department. This is part of the project "Library 2.1-room as a medium" that is going on at Huskvarna library since fall 2007. My questions at issue are: 1. What do children consider as good lighting in a library? 2. How do children experience different lighting environments? I have done an experimental study with both quantitative and qualitative elements. The study was conducted in the children's department at Huskvarna library. Twenty children in the ages between 10 and 12 participated in the study, which consisted of four surveys. The first three surveys were designed in the same way but were answered in three different lighting environments in the same room; 1) daylight only, 2) daylight in addition with reading lights, and 3) daylight and the existing lighting in the room. These first three surveys where designed primarily to answer the second question at issue, to get a deeper understanding of how children experience different lighting environments. The fourth survey was intended primarily to answer the first question and included statements about lighting, which the children had to consider. The results are: The children want to have a varied light in the room and do not like the high light levels as the existing lighting provide. They want reading armatures next to the seating and preferably colored lighting in the shape of decoration. I also discovered that most of the children preferred “cosy” lighting. Of the lighting environments that the children have been examining in this study, the lighting environment with reading armatures is the one that the children experience as the most positive in most aspects. The light environment that the children experience as the least positive is the existing lighting in the room. The conclusion is that the light level from the existing lighting in the library's children department is considered to high by the children in the study and should be adjusted to the children's individual needs. / Syftet med detta examensarbete är att skapa förutsättningar för att kunna planera belysning till ett biblioteksrum efter barns behov och önskemål och även få djupare kunskaper om hur barn upplever olika ljusmiljöer och vad de upplever som bra belysning. Jag fick i uppdrag av Huskvarna bibliotek att utforma en belysningsplan för deras barnboksavdelning. Detta är en del i projektet ”Bibliotek 2.1-Rummet som medium” som pågår på Huskvarna bibliotek sedan hösten 2007. Mina frågeställningar är: 1. Vad tycker barn är bra belysning i ett bibliotek? 2. Hur upplever barn olika belysningsmiljöer? Studien är experimentellt upplagd och utfördes med hjälp av enkäter i Huskvarnas biblioteks barnboksavdelning. Tjugo barn i åldern 10 till 12 år deltog i studien som inbegrep fyra enkäter. Det tre första enkäterna som var likadant utformade, besvarades i tre olika ljusmiljöer men i samma rum; 1) endast dagsljus, 2) dagsljus och läslampor samt 3) dagsljus och den befintliga belysningen i rummet. Dessa enkäter syftade framförallt till att besvara den andra frågeställningen för att få en djupare förståelse för hur barn upplever olika ljusmiljöer. Den fjärde enkäten syftade framförallt till att besvara den första frågeställningen och bestod bland annat av påståenden om ljus som barnen fick ta ställning till. Resultaten visar att barnen vill ha ett varierat ljus i rummet och de tycker inte om de höga ljusnivåerna som den befintliga belysningen ger. De vill ha läslampor vid sittplatserna och gärna färgat ljus som dekoration. Att det ska vara ”mysigt” är viktigt för barnen. Av de ljusmiljöer som barnen har fått pröva i den här studien så är ljusmiljön med läslampor den ljusmiljö barnen upplever som mest positiv i de flesta avseenden. Den ljusmiljö som barnen upplever som minst positiv är den befintliga allmänbelysningen i rummet. Slutsatsen är att ljusnivån från den befintliga belysningen i bibliotekets barn- och ungdomsboksavdelning enligt barnen i studien är för hög och bör anpassas till barnens individuella behov.
|
26 |
Aktivitet och ljusOlsson, Anna January 2009 (has links)
Abstract Den här uppsatsen beskriver examensarbetet Ljus och aktivitet. Syftet med projektet har varit att ifrågasätta invanda tankemönster och förhållningssätt och på så sätt hitta nya och relevanta lösningar för en traditionell armatur. Uppsatsen beskriver ljuset kopplat till aktivitet ur användarnas perspektiv, hur de upplever ljuset kopplat till deras hem och hur de använder sina rum. Ljuset beskrivs även utifrån ett historiskt, socialt, emotionellt och biologiskt perspektiv men också hur ljuset skapar rumslighet genom kontraster. Upplevelsen av det naturliga ljusets variationer finns som en underliggande ton i arbetet. Utvecklingen av LED - tekniken skapar nya möjligheter och det här arbetet är ett försök att genom LED – tekniken hitta nya lösningar till en traditionell produkt. Uppsatsen är också ett försök att beskriva designprocessen, de verktyg jag använt t ex ITK och introspektion mm. Vad jag kommit fram till och resultatet, men också hur jag ser på min roll som designer. Resultatet är en flytt- och bärbar armatur där ljuset regleras vid närvaro i rummet, men också manuellt efter aktivitet och situation.
|
27 |
Människors förväntningar på arbetsbelysningen i hemmiljö : En studie för IKEA of SwedenWeidensten, Anna January 2004 (has links)
<p>Det artificiella ljuset är något som idag ses som en självklarhet. Det är först när ett strömavbrott uppstår som betydelsen av ljuset blir riktigt påtaglig och visar hur hjälplösa människor blir utan det. En bra belysningsanordning, på exempelvis arbetsplatsen, är en förutsättning för att korrekt information från kontexten återges. Det här examensarbetet har undersökt vilka förväntningar och krav människor har på sin arbetsbelysning i hemmet. I samband med examensarbetet utfördes intervjuer för att få en bättre förståelse för hur individer tänker kring arbetsbelysning i hemmiljö.</p><p>Det erhållna resultatet värderades sedan i relation till en konceptuell modell över hur ljuset kan påverka arbetsprestationen. Studien förväntades besvara vilken betydelse och funktion komponenterna förväntningar, kontext och humör har för arbetsbelysning i hemmiljösammanhang. Utifrån resultatet kan en slutsats dras om att Boyces arbetsprestationsmodell (2003) kan vara lämplig för att beskriva arbetsbelysningskontexten men att vissa modifieringar i modellen bör göras. Människor har olika förväntningar på arbetsbelysningen och det gäller främst designen, ljusstyrkan och ljusspridningen.</p>
|
28 |
Belysning för barn i biblioteksmiljöHutton, Linda January 2009 (has links)
<p>The purpose of this thesis is to create conditions in order to plan lighting to a library room after children's needs and wishes, and to gain deeper knowledge about how children experience different lighting environments and what they perceive as good lighting. I was given the task by Huskvarna library to design a lighting plan for their children's department. This is part of the project "Library 2.1-room as a medium" that is going on at Huskvarna library since fall 2007.</p><p> </p><p>My questions at issue are: 1. What do children consider as good lighting in a library? 2. How do children experience different lighting environments?</p><p> </p><p>I have done an experimental study with both quantitative and qualitative elements. The study was conducted in the children's department at Huskvarna library. Twenty children in the ages between 10 and 12 participated in the study, which consisted of four surveys. The first three surveys were designed in the same way but were answered in three different lighting environments in the same room; 1) daylight only, 2) daylight in addition with reading lights, and 3) daylight and the existing lighting in the room. These first three surveys where designed primarily to answer the second question at issue, to get a deeper understanding of how children experience different lighting environments. The fourth survey was intended primarily to answer the first question and included statements about lighting, which the children had to consider.</p><p> </p><p>The results are: The children want to have a varied light in the room and do not like the high light levels as the existing lighting provide. They want reading armatures next to the seating and preferably colored lighting in the shape of decoration. I also discovered that most of the children preferred “cosy” lighting.</p><p> </p><p>Of the lighting environments that the children have been examining in this study, the lighting environment with reading armatures is the one that the children experience as the most positive in most aspects. The light environment that the children experience as the least positive is the existing lighting in the room.</p><p> </p><p>The conclusion is that the light level from the existing lighting in the library's children department is considered to high by the children in the study and should be adjusted to the children's individual needs.</p><p> </p> / <p>Syftet med detta examensarbete är att skapa förutsättningar för att kunna planera belysning till ett biblioteksrum efter barns behov och önskemål och även få djupare kunskaper om hur barn upplever olika ljusmiljöer och vad de upplever som bra belysning. Jag fick i uppdrag av Huskvarna bibliotek att utforma en belysningsplan för deras barnboksavdelning. Detta är en del i projektet ”Bibliotek 2.1-Rummet som medium” som pågår på Huskvarna bibliotek sedan hösten 2007.</p><p>Mina frågeställningar är:</p><p>1. Vad tycker barn är bra belysning i ett bibliotek?</p><p>2. Hur upplever barn olika belysningsmiljöer?</p><p>Studien är experimentellt upplagd och utfördes med hjälp av enkäter i Huskvarnas biblioteks barnboksavdelning. Tjugo barn i åldern 10 till 12 år deltog i studien som inbegrep fyra enkäter. Det tre första enkäterna som var likadant utformade, besvarades i tre olika ljusmiljöer men i samma rum; 1) endast dagsljus, 2) dagsljus och läslampor samt 3) dagsljus och den befintliga belysningen i rummet. Dessa enkäter syftade framförallt till att besvara den andra frågeställningen för att få en djupare förståelse för hur barn upplever olika ljusmiljöer. Den fjärde enkäten syftade framförallt till att besvara den första frågeställningen och bestod bland annat av påståenden om ljus som barnen fick ta ställning till.</p><p>Resultaten visar att barnen vill ha ett varierat ljus i rummet och de tycker inte om de höga ljusnivåerna som den befintliga belysningen ger. De vill ha läslampor vid sittplatserna och gärna färgat ljus som dekoration. Att det ska vara ”mysigt” är viktigt för barnen.</p><p>Av de ljusmiljöer som barnen har fått pröva i den här studien så är ljusmiljön med läslampor den ljusmiljö barnen upplever som mest positiv i de flesta avseenden. Den ljusmiljö som barnen upplever som minst positiv är den befintliga allmänbelysningen i rummet.</p><p>Slutsatsen är att ljusnivån från den befintliga belysningen i bibliotekets barn- och ungdomsboksavdelning enligt barnen i studien är för hög och bör anpassas till barnens individuella behov.</p>
|
29 |
Solljusbilder : Artificiella solljuseffekter i rum / Artificial sunlight effects in roomUjj, Maria, Kjellberg, Annie January 2015 (has links)
Artificiella solljusbilder kan ge positiva känslor och upplevas som naturligt solljus i interiöra miljöer. I en tid där ljusnivåer och standardvärden prioriteras blir det unika och intressanta allt viktigare i ljusdesignen. Utifrån människans tendens att föredra det naturliga kan ett artificiellt ljus som imiterar det naturliga också ge välmående och harmoni för oss. Ett ”naturligt” artificiellt ljus kan ha stor inverkan i vårdmiljöer och på arbetsplatser utan dagsljusinsläpp. Syftet är att i interiöra miljöer kunna addera en artificiellt skapad solljusbild, en artificiell solljusbild som tillför en positiv ljusupplevelse i rum, även vid mulna dagar, och till det inre av djupa rum eller till rum helt utan dagsljus. Målet är en välgrundad utvärdering av hur artificiella solljusbilder upplevs i rum. Ambitionerna är att belysa vilka kvalitéer som är karakteristiska för solljusbilder och producera dessa artificiellt. Frågeställningar: Vilka kvalitéer skall en artificiell ljuseffekt ha för att den ska upplevas som en naturlig solljusbild? Hur upplevs en artificiell solljusbild i rum? Metod och genomförande: I en förstudie fick försökspersoner rangordna fotografier av solljus i rum. Resultatet från förstudien gav indikationer på vilka kvalitéer i ljuset som mest representerar naturligt solljus i rum. Utifrån analys av de oftast utvalda fotografierna samt de som inte blev valda har fyra olika artificiella solljussbilder skapats och utvärderats i rum utan dagsljus. Resultat: Förstudien visar att de mest naturliga solljusbilder har en tydlig form och riktning, en varm ljusfärg och en variation av ljushet inom ljusbildens form samt en balanserad kontrast mot sin omgivning. En gradient i övergången mellan ljusbild och omgivning med varierad övertoning är också karakteristiska egenskaper som naturliga solljusbilder har. Upplevelsen av de artificiellt skapade solljusbilderna var positiva. Slutsatser: De kvalitéer som är karakteristiska för solljusbilder är: Formen, Riktningen, Ljushetsvariationen, Ljusbildens kant, Kontrasten, och Färgtemperaturen i ljusbilden. Vår studie visar att artificiellt skapade solljusbilder upplevs som naturliga, harmoniska och som solljus.
|
30 |
Lucia : Traditionens helighet – en religionsvetenskaplig jämförelse av luciafirandet mellan 1927 och 2019 / Lucia : The sacredness of the tradition - a comparative study of the celebration of Lucia between 1927 and 2019Henriksson, Linn January 2020 (has links)
Luciafirandet är stundom en omtvistad tradition, föremål för debatter och kontroverser. Firandet har en krokig historia, men den är betydligt kortare än hur den ibland berättas. Många olika influenser har varit delaktiga i framväxten av den tradition då den vitklädda gestalten med ljus i hår började uppvakta om morgnarna i 1700-talets västra Sverige. Detta är en del av vad föreliggande uppsats undersöker, vilket inbegriper flera idag utdöda traditioner, ungdomars galna upptåg, andra helgon än Sankta Lucia själv och oknytt som sades härja under lussenatten. Ibland lyfts frågan om vad som är ett ”korrekt” firande. Föreliggande uppsats undersöker luciafirandet utifrån helighetsaspekten för att se om dess helighet har en påverkan på firandet, som det är och som det utvecklats. Definitionen av det heliga (eng. the sacred) utgår ifrån Ann Taves och Matthew Evans typologier av det heliga som någonting som antingen tillskrivs en speciell mening eller särskiljs då det har en speciell mening. Hur samverkar heligheten med traditionen? Detta har undersökts utifrån hur traditionen berättas om i svensk dagspress vid två skilda årtal. Texter från förra årets luciafirande, år 2019, har analyserats tillsammans med texter från 1927. År 1927 har valts ut eftersom det detta år arrangerades det officiella firande i Stockholm som anses vara det som gjorde luciafirandet populärt över hela Sverige. Uppsatsen fann att det finns en kärna av helighet i traditionen som är betydande för traditionens utveckling samt avveckling. Dessutom tycks traditionen dö ut när folk inte längre bryr sig och därigenom slutar helighålla traditionen.
|
Page generated in 0.0316 seconds