Spelling suggestions: "subject:"personcentered"" "subject:"personcentererad""
71 |
När livet plötsligt förändras- kvinnors upplevelser efter hjärtinfarkt : en litteraturöversiktMalin, Halldin, Hanna, Wirzén January 2015 (has links)
Hjärtinfarkt är en av de vanligaste orsakerna till dödsfall i Sverige. Det är vanligt att de som drabbats har svårt att hantera sin förändrade livssituation eftersom sjukdomen påverkar vardagen fysiskt, psykiskt, socialt och ekonomiskt. Kvinnor har oftare svårare att anpassa sig till livet efter hjärtinfarkten än män. Syftet med studien var att beskriva hur kvinnor upplever det dagliga livet efter en hjärtinfarkt. Metoden för studien var en litteraturöversikt av 10 kvalitativa artiklar. I resultatet framkom fem olika kategorier; En förändrad livssituation som innebär förändrad social roll och hur kvinnan hanterade livet efter hjärtinfarkten. Förändrade relationer beskriver hur relationerna till vänner, familj och arbetskamrater påverkas. Behov av stöd omfattar stödet som kvinnan behöver för att kunna hantera sin nya livssituation. Den förändrade kroppen tar upp vilka kroppsliga symtom som kan komma efter en hjärtinfarkt och Känslomässiga reaktioner beskriver det psykiska måendet som kom med den nya situationen. Slutsatsen är att kvinnorna ofta förlorar kontroll över det dagliga livet och är i behov av stöd både från vårdpersonal och närstående. / Myocardial infarction is one of the most common causes of death in Sweden. It is common for the affected person to have difficulties managing the changes in his or her life situation caused by the disease both physically, mentally, socially and economically. Women have more often difficulties adapting to her life after a myocardial infarction than men do. The aim of this study was to describe how women experience daily life after a myocardial infarction. The methodology for this study was a literature review of ten qualitative studies. The result showed five different categories; A changed life situation, which describes changed social roles and how woman managed life after a myocardial infarction. Changes in relationships, which describes how relationships with friends, family and co-workers are affected. The category Need of support process the assistance that women need in order to manage their new life situation. The changed body, which involves the physical symptoms that can occur after a myocardial infarction and Emotional reactions, which describes the mental condition that accompanies the new situation. The conclusion is that women often lose control over their daily lives and are in need of support from both health care professionals and relatives.
|
72 |
Kvinnors upplevelser av vård i samband med missfall : En litteraturstudie / Women´s experiences of care in association with miscarriage : A litterature reviewCarlström, Boel, Ebertz, Kristin January 2015 (has links)
Bakgrund: Missfall är ett ofrivilligt avslutande av en graviditet som kan medföra känslor av chock, sorg och skuld. Vårdtiden vid missfall är ofta kortvarig och vårdpersonal har en betydande roll för kvinnornas upplevelse och återhämtning. Syfte: Syftet var att genom en litteraturstudie beskriva kvinnors upplevelser av missfall och den vård som ges i samband med missfall. Metod: Allmän litteraturstudie baserad på tio vetenskapliga artiklar med en kvalitativ design. Resultat: Resultatet bestod av tre huvudteman med tillhörande subteman. Det första huvudtemat var Kvinnors egna subjektiva tankar och känslor i samband med missfall med subteman Förlust av en graviditet, Skuldkänslor, Oro och förväntningar vid framtida graviditeter. Det andra huvudtemat var Kvinnors erfarenheter av bemötande från vårdpersonal vid missfall, med subteman Attityder och bemötande, Brist på information. Det sista huvudtemat var Kvinnors behov av stöd i samband med missfall med subteman Familj och närståendes betydelse, Vårdpersonalens betydelse. Slutsats: Missfall var en chockartad upplevelse, ofta präglad av existentiell smärta och sorg. Kvinnors erfarenheter av vården var oftast negativa. Kvinnorna hade ett behov av tillräcklig och adekvat information, delaktighet, stöd utifrån den individuella upplevelsen och bekräftelse vilket är faktorer som kännetecknar personcentrerad omvårdnad. Klinisk betydelse: Beskrivning av kvinnors upplevelser av missfall och den vård som ges i samband med missfall kan öka medvetenheten hos vårdgivare om hur kvinnors individuella behov tillgodoses genom personcentrerad omvårdnad. / Background: Miscarriage is an involuntary termination of pregnancy which may cause feelings of shock, sadness and guilt. The hospital stay for miscarriage is often brief and health professionals have an important role in women's experience and recovery. Objective: The objective was to provide a literature review of women's experience of miscarriage and the care associated with miscarriage. Method: Literature review based on ten scientific articles with a qualitative design. Results: The result consisted of three main themes and associated subthemes. The first main theme was Women's own subjective thoughts and feelings associated with miscarriage with subthemes Loss of a pregnancy, feelings of guilt, anxiety and expectations in future pregnancies. The second main theme was Women's experience of how they were treated by healthcare professionals during miscarriage, with subthemes attitudes and treatment, lack of information. The last main theme was Women need of support in association with miscarriage with subthemes significance of family and kindred, professionals importance. Conclusion: Miscarriage was a shocking experience, often marked by existential pain and grief. Women's experiences of care were often negative. The women had a need for sufficient and adequate information, participation, support based on the individual experience and confirmation, which are factors that characterizes person-centered care. Clinical significance: Description of women's experiences of miscarriage and the care associated with miscarriage can increase awareness among health care providers on how women's individual needs are met through person-centered care.
|
73 |
Between possibilities and challenges : Nurses’ experiences of caring for persons with mental health problems in Kurdistan, Iraq – a qualitative studyKhaledi, Soma, Leijonhufvud, Ulla January 2015 (has links)
Background: Mental health issues are a growing global problem and there is a big gap between the need for mental health care and the financial resources allocated to this health care sector. Nurses work closely to patients and play an important role in alleviating suffering and in the recovery of the patient. Highlighting the nurses’ role and experiences of working with persons with mental health problems can give information of how to address the different challenges they meet. Aim: The aim of this study was to describe nurses’ experiences of caring for persons with mental health problems in a psychiatric care setting in the Kurdistan region of Iraq. Method: Seven semi-structured interviews were conducted with a total of eight nurses working at two psychiatric hospitals. Qualitative content analysis was used to analyze the data. Findings: Four main themes were found: Between possibilities and challenges, Holistic view, Striving for equality and Caring relations. Nurses in psychiatric settings in Kurdistan region of Iraq face different challenges related to organization, prejudice and inequality. They have a lot of knowledge about nursing and aim to meet patients and families with a person-centered approach. Conclusion: The findings show that nurses need the work environment to be open to nurses’ thoughts and concerns. Management should involve nurses in the development of the hospital, encourage collaboration and provide on the job training. This would increase the job satisfaction and contribute to a person-centered atmosphere.
|
74 |
Hemsjukvård för barn ‒ föräldrars upplevelser med fokus på delaktighetÖhrn, Mona January 2014 (has links)
Bakgrund Tidigare studier av hemsjukvård för barn har visat att den föredras av föräldrar och är patientsäker samt kostnadseffektiv. Studier har gjorts om föräldrars delaktighet i barns vård på sjukhus men få i kontexten hemsjukvård. I Sverige har inte alla barn idag tillgång till hemsjukvård. Förbättringsarbetet att utöka tillgången till hemsjukvård för barn ägde rum vid en barn- och ungdomsklinik på ett länssjukhus i södra Sverige. Syfte Syftet med förbättringsarbetet var att utöka möjligheterna till hemsjukvård för barn och att identifiera fler lämpliga patienter. Syftet med studien var att undersöka hur föräldrar upplever hemsjukvård för barn med fokus på delaktighet i barnets vård och beslut som rör den. Metod Åtta intervjuer genomfördes med sammanlagt 10 föräldrar till barn som erhållit hemsjukvård under perioden mars 2013-februari 2014. Intervjuerna var semistrukturerade, och analyserades efter transkribering enligt kvalitativ innehållsanalys med en induktiv ansats. Resultat Under perioden 1 november 2013 till 30 april identifierades sjutton barn som lämpliga för hemsjukvård. Elva av dem erhöll hemsjukvård, vilket var en ökning från föregående halvår då fyra barn erhöll hemsjukvård. Resultatet av studien sammanfattas i tre teman och nio underteman. Föräldrars upplevelse av hemsjukvård var att kommunikationen med vårdpersonalen är god, de har en känsla av medverkan i vård och beslut, och familjens bästa prioriteras. Slutsatser Hemsjukvård upplevdes ovärderlig i egenskap av att främja ett så normalt liv som möjligt för familjen. Resultaten från studien stödjer ett personcentrerat arbetssätt präglat av jämbördig och prestigelös dialog. Mer forskning behövs dock kring hur barn upplever hemsjukvård och delaktighet i beslut om sin vård och vårdform. / Home care services for children ‒ parents experiences focusing on participation in care Background Previous studies about hospital- and community-based home care for children shows that it is safe, cost efficient and preferable by parents. Studies have been done about parent´s participation in care at hospitals but not in the home care setting. In Sweden not all children have access to home care services. The quality improvement intervention, to increase access to home care services took place at a children´s clinic at a county hospital in southern Sweden. Aim The purpose of the improvement effort was to enhance home care for children by the means of identifying children at the hospital who were suitable for offering the service. The purpose of the study was to investigate how parents experiences home care service for children in terms of participation in the child´s care and decision-making regarding it. Methods Eight interviews were carried out with ten parents of children that had received home care during the period from March 2013 to February 2014. The interviews focused on experiences primarily regarding parents participation in the child´s care and decision-making, and were semi-structured. The content was transcribed verbatim and analyzed by using qualitative content analysis with an inductive approach. Results During November 2013 to April 2014 seventeen children were identified as suitable for home care and eleven of them actually received home care service. This was an increase from the previous 6 month, when four children received the service. The three themes and nine subthemes that emerged, describing parent´s experiences, showed that they felt they had good communication with doctors and staff, they experienced involvement in care and decision-making, and that the best of the whole family was prioritized. Conclusions Parents felt that home care was invaluable in terms of being able to live a normal life, for the family as a hole. The result supports a person-centered care approach and emphasizes the equal dialogue as a tool. Further studies are needed to enlighten children´s own experiences about home care, participation in their own treatment and decision-making regarding care form.
|
75 |
Allting börjar med ett leende : en empirisk studie om hur sjuksköterskor i Ghana tillämpar personcentrerad vård / Everything starts with a smile : an empirical study on how nurses in Ghana apply person-centered careJeppson, Jenny, Åberg, Linnéa January 2011 (has links)
No description available.
|
76 |
Upplevelsen av hopp vid olika tillstånd av ohälsa : En litteraturöversikt / The experience of hope in various states of ill health : A literature overviewFerm, Sara, Holmertz, Anna January 2014 (has links)
Om eller när en person drabbas av ohälsa, orsakad av exempelvis sjukdom eller olyckshändelse kan känslan av hopp vara en styrka som bidrar till att klara av situationer som kan upplevas svåra eller krävande. Hopp beskrivs som ett mångdimensionellt begrepp och kan vara en nödvändig del i anpassningen till en ny situation. Transition innefattar processen i en förändring hos människor som av olika anledningar drabbas av ohälsa, där hoppet är en väsentlig del. Hopp kan upplevas på olika sätt, därför finns det ett värde om vårdpersonal kan ge personcentrerad omvårdnad, en individuellt utformad vård. Litteraturöversiktens syfte är att beskriva personers upplevelser av hopp vid olika tillstånd av ohälsa. En kvalitativ ansats valdes där 10 artiklar inkluderades. En analys genomfördes av datan enligt Fribergs fem analyssteg. Huvudfynden visar hoppet som en livskraft, dels som aktivt hopp men också passivt och realistiskt hopp. Dessutom kan en drivkraft inom hoppet vara att återfå förlorade förmågor. Det framkommer också att källor till hopp kan vara fysisk utveckling, stöd från omgivningen och en andlig tro. I diskussionen belyses hur sjuksköterskan kan använda realistiskt hopp i omvårdnaden samt hur sjuksköterskan kan anpassa informationen till en person med ohälsa. Upplevelsen av hopp behöver inte vara kopplat till vilken typ av ohälsa en person lider av. Hopp upplevs på liknande sätt av olika människor. / People affected by ill health (caused by sickness, or injury) can believe that the feeling of hope is a strength that contributes to their coping of the situation. Hope can be defined as a multidimensional concept and is often a necessary part of the adjustment or transition process to a new situation. Transition involves the process of change or development in an individual who is suffering from ill health, where hope is an essential part of the process. Hope can be experienced in different ways. Therefore it is of value that health care professionals can provide person-centered care, or also known as individual designed care. The purpose of this literature overview was to present individual’s experiences of hope in various states of ill health. A qualitative approach was chosen with 10 studies examined. After data collection, analysis of these studies, according to Friberg’s five-step analysis, was undertaken. The main findings of the literature overview show that hope for some, is a life force, and is an active condition/state. It has also been shown to be passive and realistic. In addition, having hope can also provide individuals with the opportunity to regain lost abilities. It also appears that the sources of hope can be from; personal physical development, environmental support and spiritual beliefs. The implications for clinical practice highlight how nurses can use realistic hope, to assist in the care of their clients. It also demonstrates how nurses can adapt information to a person with ill health. The clients’ experiences of hope need not be linked to any specific type of illness. Finally, hope is experienced in a similar way by many individuals.
|
77 |
Att vårdas på sjukhus : Patienters upplevelser av vårdmiljön på sjukhusGöransson, Lovisa, Lindström, Robin January 2015 (has links)
Bakgrund: Vårdmiljön på sjukhus har traditionellt utformats av arkitekter. Fokus på patienten har skiftat från subjekt till objekt, för att åter gå mot en syn som subjekt. Intresset för utformning av vårdmiljön har de senaste åren ökat. Problem: Patienterna inneliggande på sjukhus befinner sig i en utsatt situation. Sjuksköterskor på sjukhus har lite kunskap om hur vårdmiljön påverkar patienterna vilket behövs för att kunna arbeta efter ett personcentrerat perspektiv. Syfte: Att beskriva vårdmiljön på sjukhus så som den upplevs av patienter som vårdats inneliggande. Metod: En litteraturstudie med sammanställning av kvalitativa studier. Resultat: I resultatet framkom två teman och fem subteman. Första temat upplevelse av vårdmiljöns betydelse för integritet och värdighet, med subtema en miljö som delas med andra och att vara i en miljö som gör patienten utsatt och i beroende till vårdpersonal. Andra temat upplevelser av vårdmiljöns betydelse för trygghet och gemenskap med subtema att kunna dela erfarenheter med andra, fysiska aspekter som kan skapa en lugn och trygg atmosfär och att vara i trygga händer. Slutsats: Både den fysiska och psykosociala vårdmiljön har betydelse för patienternas upplevelse. För att uppnå en optimal vårdmiljö och en personcentrerad omvårdnad är det viktigt att se till patienternas individuella behov. / Background: The health facility environment has traditionally been design by architects. The approach to the patient has switched from a subject to an object, to once again look upon the patient as a subject. Designing and creating new types of health facility environments is an interest that has increased. Problem: Understanding how patients are effected by the health facility environment is necessary for nurses to be able to care for patients in a person-centered way and create conditions for a good health facility environment. Aim: To describe the health facility environment as it is experienced by patients admitted to a hospital ward. Method: A literature review with a compilation of qualitative studies. Results: Findings where categorized in two themes and five subthemes. The first theme “Experiences of health facility environment and its importance for integrity and dignity”, describes sharing the environment with others and how the environment affect the patient to feeling exposed and addicted to the nursing staff. The second theme “Experiences of health facility environment and its importance for security and fellowship”, describes how the patient is able to share experiences with others, physical aspects which can create calm and safe atmosphere and to feel safe in the hands of other people. Conclusion: Both the physical and psychosocial health facility environment has importance for the experiences of the patients. Respecting the patients individual needs were important to achieve person- centered nursing care and an optimal health facility environment.
|
78 |
Livet som närstående till en palliativ vårdtagare. : en litteraturöversikt. / The life as next of kin to a person in palliative care. : a literature review.Carlsson, Kristina, Fredriksson, Ann January 2015 (has links)
Bakgrund: När en person blir svårt sjuk, är döende och behöver vårdas palliativt berörs inte bara den sjuke, utan även personer i dennes närhet. Det har framkommit att närstående inte alltid uttrycker sina behov i situationen. Närståendes involvering är ett faktum, och deras upplevelser varierar. Närståendes upplevelser knyts i resultatdiskussionen an till begreppet om Känsla av sammanhang. Syfte: Litteraturöversiktens syfte är att beskriva upplevelser av att vara närstående till en palliativ vårdtagare. Metod: En kvalitativ litteraturöversikt, inkluderande elva studier, har genomförts där dessa studier granskats, bearbetats och analyserats utifrån Fribergs femstegsmodell. Resultat: Det framkom att närstående upplevt förändringar i vardagen sedan deras närstående blivit sjuk. De upplevde åsidosättande av egna behov och intressen. Vårdpersonal fick en betydande roll i situationen, och närstående upplevde trygghet när de var närvarande, men upplevde en otrygghet när kontinuitet och löften inte hölls. Behov av information och stöd visade sig vara viktigt för hanterandet av situationen. Slutsats: Utifrån huvudfynden konstateras att närstående genomgår förändringar genom hela den sjukes palliativa period. Förändringarna upplevs olika, då varje situation är unik, de närstående har individuella behov som behöver tillfredsställas. Uttryckt behov av stöd och information gör att vårdpersonal får en betydande roll i deras liv. / Background: When a person becomes seriously ill, dying and in need of palliative care, not only the sick person get´s affected, even the next of kin´s are concerned. Next of kin´s is not always expressing their needs in such situations. That next of kin´s get´s involved is a fact, and what their experiences are varies. Next of kin’s experiences are in the discussion connected with the theory of Sence of coherence. Aim: The aim of the literature review is to describe experiences of being next of kin to a person who´s in palliative care. Methods: A qualitative literature review, including eleven studies, have been conducted, and theese studies have been examined, processed and analyzed by the five steps of Friberg. Findings: Findings revealed that next of kin´s experienced changes in everyday life since their relative got ill. They experienced that they had to set aside their own needs and interests. The health care professionals were given a significant role in the situation, and the next of kin´s felt a sense of security when they were present, but experienced insecurity when continuty and promises were not kept. A need for information and support turned out to be important to cope with the situation. Conclusion: Based on the main findings it was stated that next of kin´s undergoes changes throughout the sick persons palliative period. The changes are experienced differently, as each situation is unique, the next of kin´s have individual needs which need to be satisfied. Expressed needs for support and information enables health professionals to have a significant role in their lives.
|
79 |
Personcentrerad vård ur ett sjuksköterskeperspektiv / Person-centered care from a nursing perspectiveSalomonsson, Ebba, Tullgren, Sofia January 2015 (has links)
Personcentrerad vård är en av sjuksköterskans sex kärnkompetenser och bygger på ett holistiskt synsätt där hela människan beaktas. Målet med personcentrerad vård är att möjliggöra patienters delaktighet i vården. Personcentrerad vård möjliggörs när sjuksköterskor beaktar patienters livserfarenhet, berättelse och upplevelse av sjukdom. Syftet med studien var att beskriva personcentrerad vård ur ett sjuksköterskeperspektiv. Metoden var en litteraturstudie där den systematiska litteratursökningen genererade 10 vetenskapliga resultatartiklar. Analysprocessen av innehållet i resultatartiklarna utmynnade i tre kategorier: att se personen bakom sjukdom, att få utrymme för reflektion och att skapa en förtroendefull relation. Resultatet visar på att det enligt sjuksköterskor är av vikt att se hela personen och involvera patienter i vården. Reflektion kring patienters unika behov poängterades av sjuksköterskor som betydelsefullt. Vägledning och reflektion beträffande personcentrerad vård inom arbetsgruppen ansågs kunna främja den personcentrerade vården. Sjuksköterskor betonade vikten av att skapa en förtroendefull relation med patienter där patienter känner trygghet och vågar yttra sina behov. En vård där sjuksköterskor tillämpar personcentrerad vård blir till nytta för individen, samhället och professionen. Ytterligare forskning kring personcentrerad vård ur anhörigas perspektiv kan öka kunskapen och utövandet av personcentrerad vård i klinisk praxis. / Person-centered care is one of nurse's six core competencies and based on a holistic approach in which the whole person is taken into account. The goal of person-centered care is to enable the patient’s participation in care. A person-centered care can be achieved when nurses considering patients’ life experience, story and experience of disease. The aim of the study was to describe the person-centered care from a nurse perspective. The method was a literature study in which the systematic literature research generated in 10 scientific result articles. The analysis process of the content of the result articles generated three categories: to see the person behind the disease, to have space for reflection and to establish a trustful relationship. The results show that according to nurses it is important to see the whole person and involve patients in their own care. Reflection of patients unique needs, nurses highlighted as significant. Guidance and reflection regarding the person-centered care within the task force were believed to promote person-centered care. Nurses underlined the importance of creating a trustful relationship with patients where patients feel safe and dare to express their needs. A care where nurses applying person-centered care will benefit the individual, society and the profession. Further research on person-centered care from the family's perspective may improve the knowledge and practice of person-centered care in clinical custom.
|
80 |
Äldre patienters upplevelser av vård ur ett personcentrerat perspektiv : En litteraturöversikt / Older patient ́s experience of care from a person-centered perspective : A litterature reviewHillström, Moa, Karlsson, Frida January 2016 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.0736 seconds