131 |
På spaning efter den svenska modellen : Bortom strid och samförståndJohansson, Kristina January 2013 (has links)
The aim of this thesis is to examine the Swedish model with attention to core values over time, as well as, explain recent changes. It examines changes of the social insurance system, with focus on political reforms in the unemployment insurance, health insurance and family policy, during the last two decades. The thesis is empirical but although a discourse amount political theories and normative conceptions. Conclusions are that the normative basis in the Swedish model contains general equally and uni-versally designed rights and consensus on growth and development as well as a strict focus on an employment oriented society. Important values have also been dialogue between actors as well as accountability, even if these facts appear to have declined in recent years. Relating to three leading theories in political philosophy - utilitarianism, Rawlsian communitarian-ism - explores the directions in later year political reforms. The results show that later years changes seem to go in relative strongly utilitarian direction. The policy has become more a ques-tion of utility maximization, generating partly with signs of the Rational-choice theories, than a question of trust between citizens and common interests in society. Considerably fewer reforms today, than earlier, rest on components as accountability and co-operation. One exception is the family policy, which rather shows a mixture of different values, found in each of the three studied political theories. Freedom to choose among childcare alternatives is here fighting with more conservative values.
|
132 |
Studenters upplevelser av en god pskykosocial arbetsmiljö : En kvalitativ studie / Students experiences of a good psychosocial work environmentAndersson, Frida January 2013 (has links)
De flesta arbetsmiljöstudier i skolan är riktade till personal eller till de yngre åldrarna, därför fattas det kunskap om unga vuxnas upplevda studiemiljö. Syftet med studien var att beskriva högskolestudenters upplevelser av en god psykosocial arbetsmiljö. För att svara på syftet valdes kvalitativ metod och semistrukturerade intervjuer som sedan analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Urvalet av informanter skedde genom massmejl där intresserade studenter ombads ta kontakt med forskaren. Åldersspridningen på de 10 informanterna var 20-41 år och fyra av fem sektioner på den valda högskolan i södra Sverige var representerade. I resultatet framkom tre huvudkategorier: Trygghet och tillit, Kontroll i studiesituationen och Främjande studiemiljöer. Den första tiden av studierna är betydelsefull för fortsatt trivsel. Även tillgång till socialt stöd visade sig betydelsefull, både från klasskompisar, föreläsare och från familj. Studenternas möjlighet och kunskap kring att påverka sin situation på skolan är låg. Informanterna känner krav i sina studier från dem själva, föreläsarna och omgivningen. Fler studier behövs för att ta reda på vad som krävs under den första perioden och hur introduktionen på högskolan kan ske på bästa sätt. / Most occupational studies in school are directed to staff or to the younger ages, and therefore it is missing knowledge of young adults' perceived learning environment. The aim of this study was to describe how college students experience a good psychosocial work environment. To answer this purpose a qualitative method with semi-structured interviews was chosen and a qualitative contentanlysis. The selection of informants was done through mass e-mails in which interested students were asked to contact the researcher. Age range of the 10 respondents was 20-41 years, and four of the five sections of the chosen university in southern Sweden were represented. The result is presented in three categories Security and trust, Control in the study situation and Supportive study environment. The initial period of the studies is important for the continued well-being. Availability to social support is important, both from classmates, lecturers and from family. The students' ability and knowledge of influencing their situation at the school is low. Informants feel demands in their studies from themselves, lecturers and other people in the surroundings. More studies are necessary to find out what is required in the first period and how the introduction of college can be made in the best way.
|
133 |
TILLIT OCH KONTROLL : UNDER VILKA FÖRUTSÄTTNINGAR LITAR VI PÅ VARANDRA?Carlén, Joachim, Kaluski, Daniel January 2013 (has links)
Studien behandlar hur tilliten inom arbetsgrupper påverkas av hur medarbetarna inom dessa upplever organisationens kontrollmiljö. Hur kontrollmiljön påverkar tilliten inom arbetsgrupper har inte studerats tidigare, varpå det skapades en teoretisk syntes utifrån tidigare forskning och tre etablerade teorier för kontrollmiljö, tillit och motivation. För att studera kontrollmiljöns inverkan på tilliten inom arbetsgrupper, delades först en enkät ut till medarbetarna inom två arbetsgrupper på ett svenskt byggföretag. Enkäten hade som syfte att fånga medarbetarnas upplevelser av kontrollmiljön inom organisationen. Efter att enkäten hade delats ut, intervjuades flertalet medarbetare inom arbetsgrupperna, för att se hur den samlade upplevelsen av kontrollmiljön relaterade till tilliten inom dessa. Arbetsgrupperna skilde sig åt, beträffande upplevelsen av kontrollmiljön och tilliten mellan medarbetarna. Resultaten av studien visar, att tilliten var lägre mellan medarbetarna inom den arbetsgrupp som upplevde kontrollmiljön som mer kontrollerande, än vad den var inom den arbetsgrupp som upplevde en mer flexibel kontrollmiljö.
|
134 |
Tillit och kommunikation-samarbete mellan student och företagJohan, Norman, Daniel, Karlsson January 2011 (has links)
Problembakgrund: Kompetens för tillväxt är ett nyskapat EU projekt som syftar till att hjälpa småföretagare i Sörmland att ta del av den kompetens som finns hos studerande på högskolan. Tanken med detta är att göra det tillgängligt för företag att utveckla sina verksamheter genom att gratis erhålla tjänster de annars inte hade haft råd med. Med anledning av att det är så pass nytt är det relevant att undersöka hur dessa samarbeten ser ut och vad de inblandade parterna, det vill säga studenterna, företaget, högskolan samt kompetens för tillväxt bör tänka på för att få ett lyckat resultat. Syfte: Att ta reda på vad de inblandade parterna i ett innovationssamarbete bör tänka på samt hur arbetet ska uppnå en vinn - vinn situation. Metod: Uppsatsen är skriven med en kvalitativ forskningsmetodik och med en induktiv ansats. Arbetet har grundats på en fallstudie där författarna har bedrivit deltagande observation av samarbetet med beställaren. Resultat: I resultatet redovisas faktorer som författarna finner relevanta för ett lyckat samarbete inom kompetens för tillväxt. Bland dessa faktorer nämns kommunikation, tillit, samarbetsmentor och kontrakt som de viktigaste.
|
135 |
Tillit och förväntningar inom bemanningsföretag : En studie om den interna personalens och konsulternas upplevelserKällström, Robert January 2011 (has links)
No description available.
|
136 |
To trust or not to trust? : En kvantitativ studie om relationen mellan social tillit och börsintroduktionerSkantz, Isabelle, Flatås, Monica January 2011 (has links)
En fråga som förr eller senare dyker upp i växande företag är beslutet om en introduktion på börsen ska genomföras eller inte och statistik visar på att antalet börsintroduktioner skiljer sig markant mellan olika länder. Tidigare forskning på vad som kan förklara dessa internationella skillnader är relativt begränsad och finns endast i en liten omfattning. Social tillit har visat sig vara viktigt i samhället och en bidragande orsak till att flera ekonomiska och sociala mål uppnås. Flertalet forskare har i sina studier kommit till slutsatsen att social tillit är positivt relaterat till ekonomisk tillväxt. Det övergripande syftet med denna studie är att analysera vilka faktorer som påverkar graden av börsintroduktioner i ett land, med speciellt fokus på social tillit. Studien syftar till att öka förståelsen för vilka faktorer som skapar en aktiv marknad för börsintroduktioner. Detta studeras genom en undersökning av 31 olika länder under en tidsperiod som sträcker sig från 1988-2005. Vid genomförandet av studien har en kvantitativ forskningsansats tillämpats. Detta har gjorts genom en positivistisk kunskapssyn och med ett deduktivt angreppssätt. Problemformuleringen har undersökts empiriskt samtidigt som tidigare teorier inom ämnet har studerats. Studiens resultat visar på ett signifikant negativt samband mellan social tillit och antalet genomförda börsintroduktioner i ett land. Detta kan bero på att en hög nivå av social tillit innebär att företag har lättare att få tillgång till krediter och därmed inte behöver äntra den publika marknaden för att få tillgång till kapital. / One question that sooner or later turn up in a growing business is the decision whether an introduction on the stock exchange will be implemented or not, and statistics show that the number of IPOs differs markedly between countries. Previous research on what might explain these international differences are relatively limited and is only available to a small extent. Social trust has been shown to be important in the community and a contributor to several economic and social objectives. Most researchers has come to the conclusion that social trust is positively related to economic growth. The overall aim of this study is to analyze the factors that influence the degree of initial public offerings in a country, with special focus on social trust. The study aims to increase the understanding of what factors that creates an active market for IPOs. This is studied through a survey of 31 different countries over a period stretching from 1988 to 2005. In implementing the study, a quantitative approach has been applied. This has been done through a positivistic research strategy and with a deductive approach. The problem formulation has been studied empirically, while previous theories on the subject have been studied. The results show a significant negative correlation between social trust and the number of completed IPOs in a country. This may be due to a high level of social trust which means that companies have easier access to credit and therefore they do not have to enter the public market to get further capital.
|
137 |
Vad är det som förklarar generellt förtroende? : Det svenska förtroendet över tid mellan åren 1996 till 2009Gustafsson, Martina January 2011 (has links)
No description available.
|
138 |
Skadeståndslagen 2 kap. 2 § : Utvecklingen avseende ersättning för ren utomobligatorisk förmögenhetsskadaRomefors, Emilia January 2009 (has links)
<p>Skadeståndslagen reglerar det utomobligatoriska skadeståndsansvaret medan inomkon-traktuella skadestånd styrs av kontrakt. I skadeståndslagen återfinns två huvudtyper av skada, ideell skada och ekonomisk skada. Ekonomisk skada omfattar i sin tur person-, sak- och förmögenhetsskada. Ren förmögenhetsskada finns definierat i 1 kap. 2 § ska-deståndslagen och är sådan skada som uppkommer utan samband med person- eller sak-skada. I uppsatsen behandlas ren förmögenhetsskada i utomobligatoriska fall. Detta om-råde är stort och har avgränsats till att omfatta situationer som ligger på gränsen till kon-traktsansvar.Att lagparagrafen 2 kap. 2 § skadeståndslagen ger upphov till problem är klart. Paragra-fen har erhållit en spärrande funktion vad gäller skadeståndsansvar för de rena förmö-genhetsskador som är utomobligatoriska och som inte har föranletts av en brottslig gär-ning eller då stöd finns i speciallag. I varken lagtext eller motiv finns ledning till vem som är berättigad skadestånd vilket leder till en diskussion angående vem som är berät-tigad skadestånd och i vilka situationer. Den positiva huvudprincipen i 2 kap. 2 § ska-deståndslagen stadgar att ersättning för ren förmögenhetsskada utgår då skadan vållats genom brott. Trots att uttalandet i förarbetena håller dörren öppen för en utveckling av ansvaret i praxis har paragrafen använts restriktivt. På senare år har dock en utvidgning av ansvaret gått att skönja.De starkaste argumenten till den restriktiva tillämpningen av 2 kap. 2 § skadeståndlagen och argument mot en alltför stor utvidgning av ansvaret är den rättspositivism som finns i Sverige, ”floodgate argument” och konkurrentargumentet. I rättspositivistisk anda har HD varit restriktiva med att utveckla rättsprinciper i praxis och visat försiktighet när an-svar väl utdömts. ”Floodgate” argumentet är det klassiska argumentet för spärregler som syftar till att det utan en spärr skulle utlösas en oöverskådlig våg av skadeståndsan-språk. En spärregel begränsar den ersättningsberättigade skadekretsen. Vidare är det i vissa fall lämpligt och motiverat att rena förmögenhetsskador förekommer, exempelvis konkurrenter emellan. Argumenten mot ett utvidgat ansvar måste vägas mot när det är önskvärt.De presenterade rättsfallen är exempel på när ansvaret enligt 2 kap. 2 § skadeståndsla-gen har varit ifrågasatt. Rättsfallen rör alla utomobligatoriska situationer. De situationer som behandlats mest ingående är fall då annan än medkontrahent har lidit skada till följd av vilseledande information samt otillbörligt ingripande i avtalsförhållande. I fal-len har HD godtagit resonemangen om ansvar vid tillämpning av 2 kap. 2 § ska-deståndslagen även i fall där skadan inte föranletts av brott eller då stöd i speciallag finns. HD har dock på olika sätt begränsat ansvaret.Någon gemensam utvecklingslinje för ansvar vid ren förmögenhetsskada är svår att ur-skilja då situationerna där skadestånd har utgått är olika. Vid skador till följd av vilsele-dande information torde det stå klart att ansvarsgrunden är den befogade tilliten. I andra situationer är det svårt att se en enhetlig utveckling. Att 2 kap. 2 § skadeståndslagen har benämnts spärregel kan te sig befogat då den använts som en sådan, vilket dock aldrig har varit syftet. Lagrummet begränsar skadeståndsansvaret för rena förmögenhetsskador men är inte en ogenomtränglig spärr.</p>
|
139 |
Amning av prematurfödda barn : En interventionsstudie om mammors tillit och vårdpersonals attityderKempe, Gabriella, Iveros, Mikaela January 2015 (has links)
Background: Breastfeeding frequency decrease in Sweden and infants born preterm is a particularly vulnerable group to not be breastfed according to current recommendations. Mothers of preterm infants have an extra need of support from the health care system. Mothers' self-efficacy in breastfeeding affects the outcome of breastfeeding. Health professionals' attitudes to breastfeeding have an impact on the breast feeding support they provide to the mothers.Aim: To investigate whether an intervention could strengthen self-efficacy in breastfeeding among mothers of premature babies. A further aim was to investigate whether the intervention influenced health professionals' attitudes to breastfeeding.Method/Design: An experimental study with quantitative approach in the form of questionnaire survey was conducted. The selection consisted of 14 mothers who were divided into control group and intervention group, in the health professional group the selection was 20 respondents.Results: Health professionals ' attitudes to breastfeeding was significantly more positive after the intervention. Also two statements on the survey demonstrated significantly more positive attitudes to breastfeeding among health professionals. Regarding mothers' breastfeeding self-efficacy no significant difference was detected between the control group and the intervention group.Conclusion: An evidence based intervention influenced the health professionals´ attitudes to breastfeeding. Further research is needed to demonstrate the connection between the intervention and mothers´ self-efficacy to breastfeed premature babies. / Bakgrund: Amningsfrekvensen sjunker i Sverige och prematurfödda barn är en extra sårbar grupp för att inte bli ammade efter rådande rekommendationer och mammor till prematurfödda barn har ett extra stort behov av stöd från hälso- och sjukvården. Mammors tillit till sin förmåga att amma påverkar utfallet av amningen och vårdpersonalens attityder till amning påverkar amningsstödet de ger. Syfte: Att undersöka om en intervention kunde stärka tilliten till att amma hos mammor till prematurfödda barn. Ett ytterligare syfte var att undersöka om interventionen påverkade vårdpersonals attityder till amning. Metod/design: En experimentell studie med kvantitativ ansats i form av enkätundersökning genomfördes. Urvalet bestod av 14 mammor som fördelades i jämförelsegrupp och interventionsgrupp, i vårdpersonalgruppen bestod urvalet av 20 personer. Resultat: Vårdpersonalens attityder till amning var signifikant mer positiva efter interventionen. Även på två påståenden på attitydformuläret visades en signifikant mer positiv attityd till amning hos vårdpersonalen. Gällande mammors tillit till sin förmåga att amma kunde ingen signifikant skillnad påvisas mellan jämförelsegrupp och interventionsgrupp. Slutsats: En evidensbaserad intervention förbättrade vårdpersonalens attityder till amning. Ytterligare forskning krävs för att undersöka om interventionen kan påverka mammors till att amma prematurfödda barn.
|
140 |
Erfarna pedagogers förhållningssätt gentemot elever med ett explosivt beteende i grundskolan : Hur bemöter pedagoger de elever som visar ett explosivt beteende i klassrummet?Annica, Myrén January 2015 (has links)
Denna uppsatts handlar om elever som visar ett explosivt beteende d.v.s. de elever som helt enkelt saknar spärrar när de blir upprörda på grund av olika anledningar. Syftet med studien var att skapa en fördjupad kunskap om vilka strategier som de erfarna pedagogerna har stött på under sin yrkesverksamma tid och undersöka hur de fungerar. De forskningsfrågor jag kommer att söka svar på handlar om förhållningsättet hos pedagoger, som arbetar med elever som visar ett explosivt beteende i skolan. Studien bygger på intervjuer med tretton yrkeserfarna pedagoger som har kommit i kontakt med elever som visar ett explosivt beteende. Analysen av dessa intervjuer gav ett resultat som visar att eleverna känner sig upprörda för att pedagogerna inte förstår dem. De viktigaste slutsatser som kan dras av studien är att om vi pedagoger kan få alla elever att känna sig sedda och tar reda på var en elev befinner sig i sin utveckling, så kanske vi kan hjälpa flera elever att klara kunskapskraven. Alla elever har samma kunskapskrav och mål och det kommer vi inte undan, dock kan vägen dit se annorlunda ut för varje enskild individ utifrån vilka förutsättningar och behov eleven har.
|
Page generated in 0.02 seconds