Spelling suggestions: "subject:"engelskundervisningen"" "subject:"genetikundervisningen""
31 |
En emprisk studie av emigrationens förekomst och roll i historieundervisnigen på högstadiet / An empiric study of the emigrations occurrence and part in history education on the senior level of the nine-year compulory schoolRoxå, Helena January 2006 (has links)
Sverige var för över hundra år sedan ett utvandrarland. Under 1800-talet lämnade i genomsnitt 100 personer landet varje dag. Från och med 1821 fram till 1930-talet utvandrade cirka 1,2 miljoner svenskar, de allra flesta till Amerika. I det närmaste var femte, sammanlagt över 200 000, återvände till Sverige. Dock var det 1 miljon som aldrig återvände. Examensuppsatsen belyser den svenska emigrationen under 1800-talet till Amerika som företeelse och dess förekomst och roll i undervisningen på högstadiet. Studien visar att emigrationen som företeelse inte används i undervisningen. Skäl som lyfts fram för att inte använda emigrationen i undervisningen är bland annat tidsbrist och tungarbetat källmaterial. Studien visar att emigrationen får stå tillbaka för andra historiska skeenden.
|
32 |
Måste vi ha NO? : Elevers uppfattning om sin NO-undervisning i skolanFredriksson, Karin January 2008 (has links)
During my education I have frequently noticed that pupils do not like science or find it hard and dull. The purpose with this investigation is to find out how pupils experience their science education and if they can understand the arguments for studying the subject at school. I have made a questionnaire study among pupils in grade 8 and 9. After analyzing their answers I have interviewed some of the pupils to get answers on further questions. The investigation resulted in conclusion that pupils have hard to connect their science-education to their everyday lives. The most important element in forming the pupil’s opinions about science is their relation to the teacher and how the lessons are set-up. The following questions will be answered in this paper: Do pupils understand why they have science at school? Can the pupils see the use of scientific knowledge in their everyday life? How do pupils look upon their science education? / Jag har flera gånger under min utbildning fått uppfattningen att eleverna tycker att NO är svårt och tråkigt. Syftet med min undersökning är att ta reda på hur eleverna egentligen upplever sin NO-undervisning och om de kan förstå argumenten för att det finns som ämne i skolan. Jag har gjort en enkätundersökning bland elever i år 8 och 9. Efter att ha analyserat svaren från enkäterna har jag intervjuat ett urval av dessa elever för att få svar på ytterligare frågor. De resultat som framkom är att eleverna har svårt att koppla sin NO-undervisning till sina vardagsföreställningar. Den faktor som är mest betydelsefull när det gäller elevernas inställning till NO är deras relation till pedagogen och hur denne lägger upp sin undervisning. De frågeställningar som besvaras i uppsatsen är följande. Förstår eleverna varför de har NO i skolan? Kan eleverna se att de har någon nytta av sin NO-kunskap i sin vardag? Hur ser eleverna på sin NO-undervisning?
|
33 |
Litteratur och AD/HD : En studie om AD/HD och hur elever med diagnosen upplever litteraturstudierna i skolan2010 / Literature and AD/HD : A study about AD/HD and how pupils with the diagnosis experience the literature studies in schoolMagnusson, Emma January 2010 (has links)
Enligt Socialstyrelsen (2004) förekommer diagnosen AD/HD hos 3-6 % av alla barn i grundskolan. Av dessa är 2/3 killar. Det finns olika teorier om vad som orsakar diagnosen, ärftlighet är en vanlig teori. Symtomen hos personer med diagnosen är väldigt olika. Överaktivitet är den vanligaste men även underaktivitet förekommer. Litteraturens roll i läroplanerna har ändrats under åren. Fram till folkskolans inträde år 1842 var kyrkans inflytande total. Litteraturens betydelse har sedan varierat i läroplanerna, men i Lgr-80 får den en central roll. Enlig den senaste läroplanen, Lpo-94 menar man att läskunnighet är en förutsättning för att aktivt kunna delta i samhället. Mitt mål med detta arbete är dels att sammanfatta vad AD/HD är och dels försöka ta reda på vilken uppfattning elever med diagnosen har kring diagnosen och litteratundervisningen i skolan. Därför har jag valt att utgå från ett elevperspektiv och jag har genomfört sex intervjuer med elever som har diagnosen AD/HD. Av resultatet i min studie framgick det att eleverna anser att orsakerna till AD/HD kan vara flera, men ärftlighet betonas mest och fem av sex tillfrågade poängterar detta. Fem av sex angav även att de tyckte det var skönt att de fått diagnosen och att det hjälpt dem. De flesta eleverna tänker på böcker när de hör ordet litteratur men de nämner även tidningar, datorn, telefonen, spel och reklam. De uppger även att de har nytta av litteraturundervisningen. De blir glada av att läsa något de verkligen tycker om och de poängterar vikten av att litteraturen måste intressera dem. Eleverna nämner olika typer av stöd som de får i samband med litteraturundervisningen. Stöd som nämns är till exempel att det finns böcker av olika svårighetsgrad och olika tekniska hjälpmedel. De upplever dock att det finns för få böcker och att de ibland får för lite hjälp på lektionerna.
|
34 |
Läsförståelse i praktiken : Sex pedagogers tankar och synsätt på arbetet med läsförståelse i undervisningenLöfvendahl, Heléne January 2012 (has links)
Den här studien behandlar sex pedagogers tankar och synsätt kring läsförståelse och varför de anser att det är viktigt samt deras arbete med läsförståelse i undervisningen. Vidare behandlar studien om pedagogerna upplevt någon skillnad i synen på läsförståelse under den tid de varit verksamma i sitt yrke. Studien belyser olika teoretiska utgångspunkter och förklarar viktiga begrepp inom läsförståelse. Studien tar även upp att det är en fördel för barn att lära sig olika strategier för hur de ska tänka när de läser en text och om de stöter på problem. Den vuxne eller läraren agerar modell genom att tänka högt och överföra sina läsförståelsestrategier till barnet. Att medvetandegöra barnet på detta sätt, hur barnet kan möta hindren och komma förbi dem, är av stor vikt för framtida skolgång då eleven kommer bekanta sig med många olika sorters texter. Strategier hjälper dem till att öka sin förståelse men även se läsningens fördelar som att konstruera ny kunskap samt läsa för nöjets och upplevelsens skull. Underlag för studien har samlats in genom kvalitativa intervjuer på fyra olika grundskolor. Studien visar att läsförståelse är av stor vikt för barn och elevers skolgång men även i deras fortsatta liv som samhällsmedborgare. Pedagogerna lägger tyngd på bland annat samtalet, dialogen, diskussionen, reflektionen, synliggörandet med mera för eleverna i undervisningen av läsförståelse.
|
35 |
Litteratur och AD/HD : En studie om AD/HD och hur elever med diagnosen upplever litteraturstudierna i skolan2010 / Literature and AD/HD : A study about AD/HD and how pupils with the diagnosis experience the literature studies in schoolMagnusson, Emma January 2010 (has links)
<p>Enligt Socialstyrelsen (2004) förekommer diagnosen AD/HD hos 3-6 % av alla barn i grundskolan. Av dessa är 2/3 killar. Det finns olika teorier om vad som orsakar diagnosen, ärftlighet är en vanlig teori. Symtomen hos personer med diagnosen är väldigt olika. Överaktivitet är den vanligaste men även underaktivitet förekommer.</p><p>Litteraturens roll i läroplanerna har ändrats under åren. Fram till folkskolans inträde år 1842 var kyrkans inflytande total. Litteraturens betydelse har sedan varierat i läroplanerna, men i Lgr-80 får den en central roll. Enlig den senaste läroplanen, Lpo-94 menar man att läskunnighet är en förutsättning för att aktivt kunna delta i samhället.</p><p>Mitt mål med detta arbete är dels att sammanfatta vad AD/HD är och dels försöka ta reda på vilken uppfattning elever med diagnosen har kring diagnosen och litteratundervisningen i skolan. Därför har jag valt att utgå från ett elevperspektiv och jag har genomfört sex intervjuer med elever som har diagnosen AD/HD.</p><p>Av resultatet i min studie framgick det att eleverna anser att orsakerna till AD/HD kan vara flera, men ärftlighet betonas mest och fem av sex tillfrågade poängterar detta. Fem av sex angav även att de tyckte det var skönt att de fått diagnosen och att det hjälpt dem. De flesta eleverna tänker på böcker när de hör ordet litteratur men de nämner även tidningar, datorn, telefonen, spel och reklam. De uppger även att de har nytta av litteraturundervisningen. De blir glada av att läsa något de verkligen tycker om och de poängterar vikten av att litteraturen måste intressera dem. Eleverna nämner olika typer av stöd som de får i samband med litteraturundervisningen. Stöd som nämns är till exempel att det finns böcker av olika svårighetsgrad och olika tekniska hjälpmedel. De upplever dock att det finns för få böcker och att de ibland får för lite hjälp på lektionerna.</p>
|
36 |
Elevers hjälp till förståelse genom bilder : Hur bilder hjälper elever att förstå växthuseffektenKarlsson, Charlotte January 2008 (has links)
Att undersöka hur elever blir hjälpta av bilder för att förstå vår omvärld var utgångspunkten i denna undersökning. För att försöka få fram det, valdes bland annat att låta eleverna rita egna bilder. Eleverna fick i uppdrag att med hjälp av bilder förklara växthuseffekten samt intervjuades ett urval av elever. Bilderna analyserades och de transkriberade intervjuerna ställdes i förhållande till vad de ritat. En del av elevernas bilder kontrasterar mot deras egna uppfattningar om hur bilder bör ser ut för att på ett bra sätt förklara olika ting och händelseförlopp. En del bilder stämmer överens med deras egna uppfattningar om hur bilder som hjälper att förstå bör se ut. Viktigt för flertalet av elever var att det i bilden fanns förklarande text. Andra viktiga aspekter var användandet av olika färger och att bilderna såg verkliga ut. Om en bild kan visa verkligheten eller inte diskuteras även det i uppsatsen. Min slutsats utifrån detta arbete är att eleverna verkar vara hjälpta av bilder som minneshjälp och för att förklara sammanhang, men för att rättvist kunna bedöma hur eleverna blir hjälpta kräver en djupare studie. Denna undersökning kan inspirera till att resonera kring hur eleverna blir hjälpta av bilder och kanske stimulera till vidare forskning
|
37 |
Den interaktiva tavlan : En studie av dess användningsområde i två undersökta skolorStenman, Johan January 2005 (has links)
I detta arbete belyser jag den interaktiva tavlans användningsområde i två svenska skolor, samt beskriver hur den används i andra länder som exempelvis Storbritannien. Syftet var även att undersöka på vilka punkter den skiljde sig från en vanlig whiteboard och även vilka problem som kunde uppstå vid användningen av den interaktiva tavlan i undervisningen. Undersökningen i de svenska skolorna genomfördes i form av en intervju med sex lärare som alla använde den interaktiva tavlan i sin undervisning. Kontakten med lärarna inleddes via brevväxling per e-post och avslutades med en telefonintervju. Resultatet visar att den interaktiva tavlan främst användes till att visa bilder och animationer som ett komplement till skolans traditionella whiteboard eftersom den interaktiva tavlan kändes för onaturlig att skriva på. Alla lärare i undersökningen betonade dock att den interaktiva tavlan fått ett positivt mottagande av eleverna, där interaktiviteten och användningen av bilder och ljud som tillfördes till undervisningen sågs som den största styrkan tillsammans med möjligheten att kunna stå framför klassen och styra datorn. Hälften av lärarna påpekade att de svårigheter som uppstått med den interaktiva tavlan lätt kan härledas till deras bristande teknikkunskaper. De anser därför att en utbildningskurs för att utvidga kunskaperna om tavlans funktioner är nödvändig, samt tillgången till teknisk support ifall utrustningen skulle drabbas av problem. Detta anser jag vara den största begränsningen med den interaktiva tavlan, de problem som eventuellt kan uppstå måste kunna avhjälpas för att tavlan skall kunna användas obehindrat i undervisningen.
|
38 |
Film i undervisningen – i egen rätt eller bara komplement? : En kvalitativ studie av tre lärares syn på spelfilm iundervisningen / Film in education – on its own or just a complement? : A qualitative study of three Swedish teachers´ views of using film in teachingKällén, Ida January 2009 (has links)
The aim of this paper is to examine which attitudes and experiences teachers have around the wide text concept, which is found in the course plan for the Swedish subject, and to find out which function films have in their teaching. The starting point of the paper’s theoretical part is the Swedish subject’s course plans and current research concerning the wide text concept and film in teaching. In order to achieve the formulated aim, qualitative interviews have been performed with three Swedish teachers active in the later years of compulsory-school. The result shows that there are divided opinions of the actual meaning of the concept. However the three teachers agree that film has something to enrich the teaching of the Swedish language and they are for most part positive to using film in their teaching. There are certain differences as to how film is practically used in teaching by the three interviewed teachers, but film is used largely in three ways as also the researcher Christina Olin-Scheller has concluded: as illustration, as complement and as comparison. The three interviewed teachers also mean that the students, for most parts, are positive to using film as a teaching method and that lessons using film function satisfactory.
|
39 |
Lärares och särbegåvade elevers faktiska stöd samt behov av stöd i undervisningen, i ämnet matematik, årskurs 4-6 : - Ur ett lärarperspektiv / The actual support and the need of support, for teachers and gifted pupils, in the subject of mathematics, grades 4-6 : - From a teacher's perspectiveTärnström, Henny January 2019 (has links)
Syftet med denna kvalitativa studie är att inhämta enskilda lärares åsikter om sitt faktiska stöd i undervisningen av särbegåvade elever i ämnet matematik, årskurs 4-6, samt sitt behov av stöd. Studien omfattar även vad lärare anser att de särbegåvade elever de undervisar erhåller samt behöver, för att utvecklas i ämnet matematik. För att kunna genomföra studien har sju personer verksamma på olika grundskolor i Sverige intervjuats, genom så kallade semi-strukturerade intervjuer. Samtliga respondenter uppgav att de undervisat minst en särbegåvad elev var. Av resultatet framkom både likheter och skillnader mellan respondenternas svar. Sådana likheter var exempelvis att samtliga respondenter uppgav sig till största del vara självlärda på området särbegåvning och att kunskapen om elevers särbegåvning i svenska skolor generellt uppfattades som låg. Detta ansåg respondenterna i sin tur påverka de särbegåvade elevernas stöd i undervisningen negativt. Gemensamt för alla respondenter var även att de gav särbegåvade elever stöd i mån av tid och egen förmåga. En skillnad som framkom, respondenterna emellan, var att tre av dem inte ansåg sig ha något faktiskt stöd i undervisningen, men att de hade behov av detta. En av respondenterna uppgav sig inte ha något stöd, men upplevde sig heller inte behöva det. De resterande tre respondenterna uppgav att de kunde söka stöd i sin undervisning från bland annat specialpedagoger, förstelärare och beteendevetare. / The purpose of this qualitative study is to obtain the opinions of individual teachers about their actual support and their need for support, in teaching gifted pupils in the subject of mathematics, grades 4-6. The study also includes what teachers think gifted pupils receive and need, in order to develop knowledge in the subject of mathematics. To be able to carry out the study, seven people working at different compulsory schools in Sweden, were interviewed through so-called semi-structured interviews. All respondents stated that they each had been teaching at least one gifted pupil. The results showed similarities and differences between the respondents' answers. Such similarities were, for example, that all respondents stated that they were self-taught in the area of gifted pupils and that the knowledge was generally perceived as low in Swedish schools. This was by the respondents considered to adversely affect the pupils' support in the classroom. Common to all the respondents was also that, they themselves, provided gifted pupils support according to their time and their own abilities. One difference that emerged between the respondent’s answers was that three of them did not consider themselves to have any actual support in teaching gifted pupils, but that they had a need for this. One of the respondents stated that she did not have any support but did not feel that she needed it either. The remaining three respondents stated that they could get support when teaching gifted pupils from, among other things, special educators, lecturers and behavioral scientists.
|
40 |
Möjligheter och utmaningar med användandet av laborativt material i bråkundervisningen ur lärares perspektv.Reitmaier, Charlotta, Persson, Evelina January 2021 (has links)
I detta examensarbete ställdes frågor som syftade till att ta reda på lärarens inställning och uppfattning kring användandet av laborativt material i bråkundervisningen. Genom att intervjua 7 stycken verksamma lågstadielärare fick vi det empiriska material som var grundläggande för att kunna utföra en analys. Resultatet kategoriserades in i olika teman, vilket gjorde att vi kunde komma fram till en slutsats. Det framgick i resultatet att lärare ser både möjligheter och utmaningar med laborativt material i bråkundervisningen. Bland annat upplevde lärare att det laborativa materialet kan hämma de elever som redan förstått det abstrakta. Vi kom även fram till att det laborativa materialet är betydelsefullt för de elever som behöver extra stöd och ej kommit lika långt i sin matematiska förståelse för bråk som sina klasskamrater. En slutsats som drogs var att lärares syfte med materialet är att ge eleverna stöttning, fler representationsformer samt förtydliga bråk. Studien gav oss en större inblick i elevers svårigheter med laborativt material och ökad förståelse för lärares val av material.
|
Page generated in 0.1324 seconds