Spelling suggestions: "subject:"elva"" "subject:"ulva""
1 |
Hets mot folkgrupp? : En retorisk och semiotisk studie av Sverigedemokraternas valfilm 2010Andréasson, Caroline, Bennani Ziatni Carlsson, Sara January 2011 (has links)
No description available.
|
2 |
Psalmdiktarens verkstad : Två fallstudier av nutida psalmdiktning, dess ideal och existentiella dimensioner / Hymn writer´s workshop : Two case studies of contemporary hymn poetry, these ideals and existential dimensions.Vallin, Sandra January 2017 (has links)
No description available.
|
3 |
Ylva Oglands socialrealism : Att göra det osynliga synligtAndersson, Louise January 2006 (has links)
<p>The purpose of this paper is to analyse how work by Swedish artist Ylva Ogland (born in 1974) function as an eye-opener for the social marginalisation of people identified with homosexuality, prostitution and drug addiction. Although highly present in reality, these phenomena were historically, and are still today, hidden from view in public discourse. I have focused on the installations Rapture and Silence and Things Seen, and the still-life painting called Xenia. I argue that these artworks carefully represent the above-mentioned marginalised groups, by way of references to comparable motives in the history of art, from neoclassicism in France, to realism and romanticism.</p>
|
4 |
Vargen i tabloidpressen : - En kritisk diskursanalys / The wolf in the tabloid press : - A critical discourse analysisEkblom, Marie, Janås, Maria January 2008 (has links)
<p>Sammanfattning</p><p>Vi vill med denna uppsats beskriva hur tabloidpressens väljer att presentera verkligheten kring två medieföljetonger rörande varg.</p><p>Den första sträcker sig över drygt tre år i början av 1990-talet och behandlar den riksbekanta vargtiken Ylva medan den andra behandlar två varghannar som rymde ur ett djurparkshägn på Kolmårdens djurpark vilka omskrivs under drygt en månad i början av 2007. Vi undersöker därmed två vitt skilda händelser som utspelar sig med drygt 14 års mellanrum. Under den första följetongen var människor inte så vana vid varg i det vilda, kanske även påverkade av folklore i attityderna till varg. Under den andra följetongen har vargen som djur till viss del tagit sig in i människors medvetande och de flesta vet att det förekommer varg i Sverige, trots att dessa individer var domesticerade och ursprungligen kom från fångenskap innan de rymde.</p><p>Då vargen är ett mytomspunnet och debatterat rovdjur (de flesta människor har någon åsikt om varg) fann vi det intressant att studera vilken bild som cirkulerar i tabloidpressen.</p><p>I och med att vi använder oss av teorier kring den sociala konstruktionen av verkligheten, semiotik samt (ideologi)kritisk diskursanalys anser vi oss rama in väsentliga delar i vår undersökning.</p><p>Genom att ställa dessa teorier gentemot de fakta som finns tillgänglig om vargen som biologisk och fungerande varelse kan vi tolka tabloidpressens intentioner ur ett ideologikritiskt perspektiv.</p><p>Vi diskuterar kring sättet medierna (Aftonbladet och Expressen) konstituerar vår verklighet. Dels genom ordval som ibland kan kopplas till folklore som noanamnen vilka personifierar individer i artikelföljetongerna men också genom semiotiska förtecken samt vilka aktörer som tillåts träda fram. Slutligen något om vilka dolda ideologier (exempelvis medias makt gentemot läsare och lagstiftning) som kan finnas i bakgrunden.</p><p>När det gäller resultatet fick vi tydligt motbevisat att ytterligheterna (aktörerna – klart pro respektive klart kontra varg) inte framträdde som frontfigurer i följetongerna. Vidare väntade vi oss i resultatet mer framträdande negativa konnotationer i framställandet av vargen. Negativa konnotationer fann vi, men inte så synliga som vi hade förväntat oss.</p> / <p>Abstract</p><p>With this essay we aim to describe how the tabloid press chooses to show the reality around two separated serial articles concerning wolves.</p><p>The first serial takes place in the beginning of the 1990th and involves an uncultivated female wolf in Wermland – famously known as Ylva. The second serial takes place in the spring 2007 during a month’s time concerning two male wolves that escaped from Kolmårdens zoo. Both occasions are separated in time and have 14 years in between.</p><p>During the first serial of articles we assume that common people weren’t used to uncultivated wolves. Maybe they were also effected by folklore in their attitudes to wolf. During the second serial of articles, concerning wolves, the animal has become more integrated in peoples minds and most people know that it occurs wolves in Sweden. Even though these two particular individuals were domesticated when they escaped. We found it interesting to examine how the tabloid press illustrate the wolves, because almost everyone has an opinion about wolf.</p><p>The theories we use involves how the reality are constructed, semiotics and (ideological) critical discourse analysis. These theories, we believe, frames essential parts in our examination. By putting these theories against facts about the wolf as an animal we can interpret the tabloid presses intentions from an ideological critical perspective. Our discussion is about how the media (Aftonbladet and Expressen) constitutes our reality, through choices of words that sometimes can be connected to folklore. For example personalizes the individuals in the serials, by giving them so called “noanamn”, but we can also interpret through the semiotics sign and the operators that are aloud to “step forward”.</p><p>Finally we examine which ideologies (for example media’s power against readers and legislation) are hidden in the context. Our result of this examination clearly shows that the persons with extreme opinions (operators – clearly pro or contra) weren’t frontfigures in the papers articles. We expected to find more salient negative connotations about wolves. We found negative opinions, but not as visible as we had expected.</p>
|
5 |
Vargen i tabloidpressen : - En kritisk diskursanalys / The wolf in the tabloid press : - A critical discourse analysisEkblom, Marie, Janås, Maria January 2008 (has links)
Sammanfattning Vi vill med denna uppsats beskriva hur tabloidpressens väljer att presentera verkligheten kring två medieföljetonger rörande varg. Den första sträcker sig över drygt tre år i början av 1990-talet och behandlar den riksbekanta vargtiken Ylva medan den andra behandlar två varghannar som rymde ur ett djurparkshägn på Kolmårdens djurpark vilka omskrivs under drygt en månad i början av 2007. Vi undersöker därmed två vitt skilda händelser som utspelar sig med drygt 14 års mellanrum. Under den första följetongen var människor inte så vana vid varg i det vilda, kanske även påverkade av folklore i attityderna till varg. Under den andra följetongen har vargen som djur till viss del tagit sig in i människors medvetande och de flesta vet att det förekommer varg i Sverige, trots att dessa individer var domesticerade och ursprungligen kom från fångenskap innan de rymde. Då vargen är ett mytomspunnet och debatterat rovdjur (de flesta människor har någon åsikt om varg) fann vi det intressant att studera vilken bild som cirkulerar i tabloidpressen. I och med att vi använder oss av teorier kring den sociala konstruktionen av verkligheten, semiotik samt (ideologi)kritisk diskursanalys anser vi oss rama in väsentliga delar i vår undersökning. Genom att ställa dessa teorier gentemot de fakta som finns tillgänglig om vargen som biologisk och fungerande varelse kan vi tolka tabloidpressens intentioner ur ett ideologikritiskt perspektiv. Vi diskuterar kring sättet medierna (Aftonbladet och Expressen) konstituerar vår verklighet. Dels genom ordval som ibland kan kopplas till folklore som noanamnen vilka personifierar individer i artikelföljetongerna men också genom semiotiska förtecken samt vilka aktörer som tillåts träda fram. Slutligen något om vilka dolda ideologier (exempelvis medias makt gentemot läsare och lagstiftning) som kan finnas i bakgrunden. När det gäller resultatet fick vi tydligt motbevisat att ytterligheterna (aktörerna – klart pro respektive klart kontra varg) inte framträdde som frontfigurer i följetongerna. Vidare väntade vi oss i resultatet mer framträdande negativa konnotationer i framställandet av vargen. Negativa konnotationer fann vi, men inte så synliga som vi hade förväntat oss. / Abstract With this essay we aim to describe how the tabloid press chooses to show the reality around two separated serial articles concerning wolves. The first serial takes place in the beginning of the 1990th and involves an uncultivated female wolf in Wermland – famously known as Ylva. The second serial takes place in the spring 2007 during a month’s time concerning two male wolves that escaped from Kolmårdens zoo. Both occasions are separated in time and have 14 years in between. During the first serial of articles we assume that common people weren’t used to uncultivated wolves. Maybe they were also effected by folklore in their attitudes to wolf. During the second serial of articles, concerning wolves, the animal has become more integrated in peoples minds and most people know that it occurs wolves in Sweden. Even though these two particular individuals were domesticated when they escaped. We found it interesting to examine how the tabloid press illustrate the wolves, because almost everyone has an opinion about wolf. The theories we use involves how the reality are constructed, semiotics and (ideological) critical discourse analysis. These theories, we believe, frames essential parts in our examination. By putting these theories against facts about the wolf as an animal we can interpret the tabloid presses intentions from an ideological critical perspective. Our discussion is about how the media (Aftonbladet and Expressen) constitutes our reality, through choices of words that sometimes can be connected to folklore. For example personalizes the individuals in the serials, by giving them so called “noanamn”, but we can also interpret through the semiotics sign and the operators that are aloud to “step forward”. Finally we examine which ideologies (for example media’s power against readers and legislation) are hidden in the context. Our result of this examination clearly shows that the persons with extreme opinions (operators – clearly pro or contra) weren’t frontfigures in the papers articles. We expected to find more salient negative connotations about wolves. We found negative opinions, but not as visible as we had expected.
|
6 |
Ylva Oglands socialrealism : Att göra det osynliga synligtAndersson, Louise January 2006 (has links)
The purpose of this paper is to analyse how work by Swedish artist Ylva Ogland (born in 1974) function as an eye-opener for the social marginalisation of people identified with homosexuality, prostitution and drug addiction. Although highly present in reality, these phenomena were historically, and are still today, hidden from view in public discourse. I have focused on the installations Rapture and Silence and Things Seen, and the still-life painting called Xenia. I argue that these artworks carefully represent the above-mentioned marginalised groups, by way of references to comparable motives in the history of art, from neoclassicism in France, to realism and romanticism.
|
7 |
Vägen till nutida konstmusik : Ett samarbete mellan kompositör och musikerGranstam, Emma January 2018 (has links)
Nutida musik kan initialt upplevas som svåråtkomlig men upplevelsen kan förändras till mycket intressant och känsloväckande med hjälp av kunskap som en väg in i musiken. Detta arbete handlar om att lära sig förstå, ta till sig och interpretera nutida musik samt om samarbetet mellan musiker och kompositör och målet är att på så sätt utvecklas som musiker och som lyssnare. Den nutida musiken har utvecklats under 1900-talet och formats av avsteg från traditionen i form, harmonik och rytm, två världskrig, politiska strömningar och den elektroniska teknikens utveckling. Musikern i projektet heter Emma Granstam och studerar tredje året på kandidatprogrammet klassisk musik med inriktningen trumpet på Kungl. Musikhögskolan och kompositören i detta projekt heter Ylva Fred och studerar komposition på Kungl. Musikhögskolan i Stockholm. Under hösten 2017 genomfördes några möten mellan musiker och kompositör där musikaliska tankar och idéer och trumpeten som instrument med dess kvaliteter och begränsningar diskuterades, utforskades och testades. Som resultat av mötena skrev kompositören ett stycke, At night, stars will show. Stycket repeterades och studerades in för att framföras på examenskonsert i maj 2018. Samarbetet mellan musiker och kompositör har varit mycket lärorikt och har bidragit till en ökad förståelse och uppskattning för nutida musik hos musikern. Samarbetet har gett mersmak för liknande projekt i framtiden.
|
8 |
Bilderboken som medium för konsthistorieskrivning : En analys av samverkan mellan bild och text i Ylva Hillströms & Karin Eklunds bilderbok “Hilma af Klint - kartor över osynligheten” / The picture book as a medium for art history writing : An analytical study of the relationship between image and text in Ylva Hillströms & Karin Eklunds picture book Hilma af Klint - Mapping the InvisibleRönnberg, Mollie January 2022 (has links)
In this essay, the children’s picture book Hilma af Klint: maps of invisibility by Ylva Hillström and Karin Eklund is analyzed with the aim of exploring the picture book as a medium and tool for art history writing. The analysis examines how the artist Hilma af Klint is portrayed and how art history is presented, as well as placing a particular focus on analyzing the interaction between image and text. The content is examined with semiotic image analysis, an inductive literature study as well as reception aesthetics analysis. The analysis concludes that Hilma af Klint as an artist is portrayed as fearless, curious and serious, and her artistic ambition is described as the desire to understand the universe. The design of the picture book and the ability to freely place and combine images and texts in different ways means that it is possible to convey the history of the art in several ways. With the picture book, sometimes several parallel stories are told; sometimes picture and text work together to complement each other, other tims the same thing is presented in both text and picture, or the pictures tell a story of their own or provide additional information that does not appear in the text. Depending on the experience of the viewer/reader, it is possible to derive different things from the picture book, and gaps can be filled as well as be left empty, which creates excitement and curiosity about the rest of the art world. Through the illustrations representation of af Klint's work and Eklund's way of illustrating the works the images in the book relate back to the children's/viewer's own world. The design of the picture book functions as a gateway to what it is like to look at art and art books and it works to create images within the viewer.
|
Page generated in 0.0222 seconds