Spelling suggestions: "subject:"artefakter""
1 |
Eleven, artefakten och kunskapen : Kunskapsförhållandet mellan människa och digital artefakt i ett sociokulturellt perspektivJonsson, Bengt January 2012 (has links)
Människan har genom tiderna använts sig av artefakter i form av verktyg och redskap. Detta för att kunna utföra arbeten mer effektivt. Genom dessa artefakter lagrar vi kunskap som förs vidare över generationer. Idag är artefakterna otroligt avancerade. Datorn är ett multifunktionsverktyg som erbjuder fakta och färdigheter för att utföra arbeten. Syftet med den föreliggande undersökningen är att bidra till förståelsen av hur de digitala artefakterna kan påverka dels människans tillägnande av nya kunskaper, dels människans utnyttjande av befintliga kunskaper i sin användning av artefakterna. Den teoretiska bakgrunden baserar sig på skolverkets kunskapsmodell. Denna delar upp kunskap i fyra kunskapsformer (fyra F) Fakta, Förståelse, Färdighet och Förtrogenhet. Med hjälp av denna modell analyseras elevens och artefaktens kunskap och förhållandet mellan dessa. En elev har undersökts vid hans studier med datorn som verktyg. Detta genom metoden stimulated recall. Genom videoupptagning stimuleras elevens tankar kring händelsen och dessa samlas in genom intervju. Resultatet visar på att det finns starka kopplingar mellan den analoga och digitala världen. Eleven översätter sina strategier för kunskapsinhämtning från skrivbordet till den digitala världen. Till undersökningen följer också en visuellt gestaltande del. Med kopplingar till de digitala artefakterna har ett fotoreportage kring elevobservationen skapats. Detta presenteras genom en Powerpointredovisning.
|
2 |
Surfplattan – En ”morot” i undervisningen? : Ökar den motivationen eller används den som ett tidsfördriv?Malmkvist, Emil, Holmkvist, Emma January 2013 (has links)
Denna studie handlar om hur surfplattan kan användas i skolan. Syftet med studien var att undersöka om användandet av surfplattan fungerade som stöd i undervisningen och om användandet väcker barnens lust och nyfikenhet till att vilja lära mer. Denna studie tar även upp hur man som lärare kan använda och förhålla sig till surfplattan i undervisningen. Studien grundar sig på Vygotskijs teori där det sociokulturella perspektivet är framträdande. Barn lär i samspel med andra och genom att vi har använt oss av intervjuer och en observation har vi fått insyn i hur användandet av surfplattan kan gå till. Resultatet från vår studie visar att arbetet med surfplattan uppskattas hos barnen och lärarna och vi tror att genom lusten som artefakten ger så bidrar detta till en motivation hos barnen i undervisningen. Vi valde att forska om detta för att vi ser IT- användandet som ett viktigt verktyg och ett bra komplement i skolan, för alla barn, oavsett förutsättningar. Surfplattan får inte utesluta traditionell undervisning utan det är viktigt att parallellt arbeta digitalt och med papper och penna.
|
3 |
Samtalets byggstenar : Hur artefakter bidrar till att bygga upp samtalet under en överrapporteringBerglund, Sara January 2010 (has links)
<p>"Det finns många arbetsplaster som klassas som kognitiva system och inräknat i den klassifikationen finns sjukhusmiljön. Det som dessutom gör sjukhusmiljön komplex är all den information som strömmar ut och in. Intensivvårdsavdelningar är inget undantag. Det är kanske där det strömmar som mest information då de ständigt får in nya patienter och de patienter som ligger där stannar för det mesta inte så länge.</p><p>Överrapporteringar av olika slag är ett exempel på de informationsflöden som finns på olika avdelningar. En studie gjord av Joseph Sharit (2008) visar att det finns en koppling mellan de problem som finns i hanteringen av patienter på en avdelning och hur överrapporteringen går till. Överrapporteringen måste förändras för att hanteringen av patienterna ska bli bättre. De problem som finns i samband med en överrapportering är att den tar alldeles för lång tid och, är ostrukturerad och att alla som ger rapport har olika åsikter om hur detaljerad informationen som ges ska vara. Överrapporteringarna ser olika ut beroende på vilken sjuksköterska det är som ger rapport.</p><p>Jag har tittat på hur artefakterna hjälper till att bygga upp samtalet under överrapporteringen. Med hjälp av en kvalitativ undersökning har jag kunnat visa att artefakter som används vid överrapportering hjälper till att bygga upp samtalet tillsammans med den kunskap som sjuksköterskorna har. Utan artefakter hade den här typen av överrapportering inte varit möjlig."</p>
|
4 |
Bilderbokens artefakter : En genusstudie av förekommande artefakter i bilderböcker som används vid högläsning i förskolanAro, Hanna January 2010 (has links)
Studiens syfte var att undersöka vilka artefakter som finns representerade i bilderböcker barn möter vid högläsning i förskolan. Syftet var även att undersöka huruvida dessa artefakter förknippades med bilderbokskaraktärerna på ett könsstereotypt respektive gränsöverskridande sätt. Studien utgjordes av bildanalyser av 20 bilderböcker. Dessa bilderböcker var sådana som använts flest gånger vid högläsningen under första halvan av 2010 på två olika förskoleavdelningar, tio böcker från den ena avdelningen och tio från den andra. I studien kombineras kvalitativ och kvantitativ undersökningsmetod. Resultatet visar att könsstereotypt förknippade artefakter förekommer i bilderböckerna betydligt oftare än gränsöverskridande artefakter. Detta innebär att traditionella könsroller fortfarande befästs och reproduceras i bilderböcker som barn möter vid högläsningen i förskolan idag.
|
5 |
Läromedel i matematik (Gy) ur sociokulturellt perspektivKhan, Rehan Basim January 2014 (has links)
No description available.
|
6 |
Hej, ska vi sjunga lite? : En studie om hur en sångsamling medierar språkliga handlingarJohansson, Emma, Sundén, Rebecca January 2016 (has links)
No description available.
|
7 |
Teknikämnets tradition i Skolverkets dokument och filmer : En problematisering med alternativa perspektivZidén, Kalle January 2016 (has links)
De historiskt dominerande inslagen i teknikundervisningen på svenska grundskolor har varit att tillverka produkter genom problemlösande processer, lära sig om konstruktioner samt bekanta sig med redskap, material och tillverkningsprocesser. Det traditionella undervisningsinnehållet benämns som artefaktfokuserat, där artefakterna ses som tillverkade materiella föremål, och har utifrån sin dominans inneburit en didaktisk utmaning då mer abstrakta fenomen avsetts behandlas. Då det svenska samhället utvecklats från ett industrisamhälle till ett tjänstesamhälle, samtidigt som eleverna idag i stor utsträckning finner undervisningen som orelevant, kan det förstås som intressant att titta närmare på hur ämnet kommuniceras. Detta då det visat sig att flest lärare menar att de utgår från det centrala innehållet i kursplanen när de planerar och genomför sin undervisning. Mot denna bakgrund undersöker detta examensarbete de exempel på undervisningsinnehåll som återges i Skolverkets styrdokument, fördjupningstexter och filmer som kommunicerar teknikämnet. Syftet är att redogöra för hur stor andel av de identifierade exemplen på undervisningsinnehåll som är av den traditionella typen. Vidare avses andra typer av artefakter att identifieras och kategoriseras. Urvalet av material studeras utifrån en kvantitativ innehållsanalys som bearbetar det faktiska innehållet med hjälp av en ram bestående av definierade artefakttyper. Dessa klassificerar och kategoriserar de exempel som identifieras i materialet. Genom de 746 exempel på undervisningsinnehåll som identifierats, visar det sig att 78% av dessa är av den traditionella typen. Vidare ses mönster där de tillverkade materiella föremålen tilldelas centrala platser och där andra icke fysiska verktyg ses som hjälpmedel att utveckla de förstnämnda. Vid studier av enbart det centrala innehållet bekräftas denna dominans i avseende på antal samt att de tillverkade materiella föremålen har en central plats. Andra artefakttyper som identifieras i materialet är naturföremål, cyborger och sociokulturella artefakter. Utifrån resultatet av undersökningen och mot bakgrunden av den teori och de definitioner som utformat ramen presenteras alternativa perspektiv. Dessa vänder på förhållandet så att mer abstrakta innehåll ges centrala platser vilket skapar alternativa sammanhang att diskutera teknik utifrån. Dessa alternativ kan verka för en diskussion kring vad teknikundervisningen i den svenska grundskolan kan innehålla och utformas efter. Inte för att det ena skulle vara mer rätt än det andra men om fler perspektiv synliggörs ges förutsättningar till att på ett reflekterat sätt utforma den undervisning som eftersträvas. Kort och gott kan kunskapen om fler perspektiv skapa förutsättningar för att beslut om undervisningens innehåll fattas utifrån kunskaper om teorier och definitioner, inte utifrån traditioner, föreställningar och känslor. / <p>Teknik</p>
|
8 |
"Så får du mellarum mellan låren" eller "Har ni små bröst; var tacksamma för det." : En text- och bildanalys av bloggens betydelse för unga tjejer och killarGrandin, Susanne January 2013 (has links)
Syftet med studien var att undersöka vilka typer av texter och bilder som unga tjejer och killar använde sig av vid framställningen av sig själva på sin blogg och vilken betydelse dessa kunde ha för dem själva och för mottagarna. Studien behandlade frågeställningar som skillnader mellan könen i bloggtexter och bloggbilder, vilka artefakter som de unga använde sig av samt hur frigörelse synliggjordes. 14 stycken bloggar studerades med hjälp av text- och bildanalys. Urvalet bestod av tio stycken tjejer mellan 13-21 år samt fyra killar 20-22 år. Resultatet visade att tjejerna i stor utsträckning använde sin blogg som medel för kommunikation där kravet på deltagande från läsarna var relativt högt beroende på ett direkt tilltal med direkta frågor och påståenden. Motkravet var att läsarna lovades fler inlägg och fler bilder vid tid och lust. Tjejernas bilder var dock oftast närbilder vilket kunde tolkas som att de blev för närgångna för att kunna skapa en social relation. I framställningen av genus i bilder visade tjejerna upp en ganska allvarlig yta med en känsla av passivitet, oftast ensamma i hemmamiljö medan de i text framhöll att var aktiva hela tiden med saker de hade gjort, saker de gjorde just nu och saker de skulle göra sedan även om dessa aktiviteter också gällde att bara vara hemma med familj och vänner.Åtminstone tre av de fyra killarnas bloggar var inte lika fokuserade på en kommunikation där responsen från läsaren var av vikt. Alla framställde de betydelsen av jobbrelaterade aktiviteter. Bilderna signalerade om en större öppenhet och tillgänglighet för en social relation då deras bilder nästan alltid var professionellt tagna på större avstånd av någon annan person. De log mer och hade öppna munnar i bild, som om de hade en kommunikation med fotografen eller med någon annan. Även om två av killarnas texter hade ett direkt tilltal till läsaren så var karaktären av dessa av den typen att de inte hade samma tydliga krav på deltagande som hos tjejerna. De visade sig bland annat genom färre direkta frågor och uppmaningar och desto fler erbjudanden. Sammantaget för båda könen var att de i sin kommunikation tydligt betonade värdet av vänner, god mat och dryck i sina bloggar.I analysen av kompositionen av texter och bilder som en helhet uttolkades tre typer av bloggidentiteter, de som skrev utifrån ett brinnande intresse, skribenterna, de som mest lade upp mycket bilder, lay-outarna samt de som både skrev om allt möjligt och illustrerade detta med bilder och vice versa, korrespondenterna. De korrespondenter som kunde balansera en personlig och en professionell framställning samt sticka ut utan att ”bli för mycket” tolkades som de som skulle kunna nå framgång hos en bredare publik än bara bland kompisar eller de som är intresserade av samma sak.Tjejer visade upp en stor frigörelse genom att de vågade ta för sig mer av utrymmet inom genren bloggar men att innehållet i dem var ganska homogent med liknande bilder och liknande inlägg. Dock var det ett par som stack ut. Killars frigörelse och empowerment framstod som mer bestämda med vad de ville ha sagt med sin blogg. Om flera av tjejerna passade in i genren enligt3stereotypen av en bloggande tjej så svarade inte resultatet på vem som är den typiska ”bloggkillen”. Det skulle kunna tolkas som att killar har större frihet och möjligheter i framställningen av sig själva.
|
9 |
Vad möjliggör den interaktiva skrivtavlan i undervisningen? : Lärarens förhållande till en artefakts meningserbjudandenAndersson, Andersson, Svensson, Elina January 2013 (has links)
Studien behandlar lärares förhållningssätt till den interaktiva skrivtavlan som artefakt i matematikundervisningen. Syftet är att, genom videobservation och intervju med tre lärare, se vilka potentiella nya möjligheter den interaktiva skrivtavlan genererar till och varför lärarna väljer att arbeta med den under matematiklektioner. Vårt fokus ligger på artefaktens relation till lärandet samt tidsaspekten. Materialet bearbetades utifrån ett sociokulturellt perspektiv där fokus låg på lärares och elevers samspel med den interaktiva skrivtavlan som artefakt. Vi har även sett till lärarnas användande i relation till begreppet meningserbjudande, affordance. Resultat visar på att grundutbildning och fortsatt fortbildning är betydande för att kunna använda den interaktiva skrivtavlan på bästa sätt. Den interaktiva skrivtavlan genererar till ökad elevdelaktighet då samtalet kring vad som händer på tavlan står i fokus. Tiden läraren har under en lektion, läggs på elevers lärande och det är en medierande artefakt som oftast fungerar ur ett tekniskt perspektiv, trots att det ibland krånglar.
|
10 |
Interaktiva skrivtavlor i det pedagogiska arbetet : En aktionsforskningsstudieWiberg Jönsson, Jenny January 2011 (has links)
Aktionsforskningsstudiens huvudsakliga syfte är att skapa kunskap om den enskilda skolans villkor för användandet av interaktiva skrivtavlor i det pedagogiska arbetet. Ett vidare syfte med studien är att skapa ett forum för erfarenhetsutbyte som kan leda till ett kollektivt lärande. Studien bidrar med lärarnas perspektiv på vilka förutsättningar som krävs för att utveckla arbetet med interaktiva skrivtavlor. Målsättningen med aktionen i studien var att en grupp lärare skulle ges möjlighet att tillsammans förbättra sin egen praxis där studien är genomförd inom ramen för ett utvecklingsarbete. Empirin i studien utgår från gruppsamtal som genomfördes under utvecklingsarbetet. Lärarnas uppfattningar om arbetet med IST bandades, transkriberades och analyserades. Resultatet visar på förutsättningar som krävs för användandet av den interaktiva skrivtavlan i det pedagogiska arbetet vilka innebär att tavlan betraktas som en tillgång i undervisningen men med vissa premisser. Villkor, eller förutsättningar, för användandet är att tekniken måste fungera, man måste få utbildning på rätt nivå, tid till träning och ett forum för utbyte av goda exempel. Resultatet visar på en uppfattning om mervärden med tavlan men man vet inte riktigt hur eller på vilket sätt. Resultatet bekräftade en hel del andra studiers resultat som till exempel att tavlan tenderar att bli ”lärarens leksak.” Nyckelord: aktionsforskning, fokusgrupp, interaktiv skrivtavla, teknisk artefakt
|
Page generated in 0.0414 seconds