Spelling suggestions: "subject:"dyad"" "subject:"dyed""
1 |
Some basic issues in Neo-Aristotelian virtue ethics /Svensson, Frans, January 2006 (has links)
Diss. Uppsala : Uppsala universitet, 2006.
|
2 |
Entreprenöriella DygderPettersson, Tord January 2006 (has links)
<p>Entreprenör har blivit ett ledord för att få Sverige på fötter, ett hopp om engagemang och framsteg. En mängd utbud av utbildningar och kurser inom området entreprenörskap och företagsuppstartande har skapats under det senaste decenniet.</p><p>Uppsatsen visar på skillnaderna mellan entreprenören och nittonhundratalets egenföretagare, mellan entreprenören och kapitalisten, mellan entreprenören och lönearbetaren. För att åskådliggöra dessa skillnader används teorier av främst Schumpeter.</p><p>De klassiska kardinaldygderna flit, duglighet och hederlighet har omformats till en något annorlunda skepnad. I dagens samhälle går det inte klassificera speciella dygder för entreprenörer där det tidigare existerade tre huvuddygder. Idag existerar det i stället flera olika dygder som entreprenörer använder sig av för att motivera handlingar eller att förklara engagemang. Olika branscher, företagskulturer och den fas företaget befinner sig i gör att både uppfattningen om rollen som entreprenör och dygderna skiljer sig från varandra. Idag handlar det om arbetsamhet, ärlighet och uppriktighet, men de sociala dygderna såsom empati, social kompetens och förmåga att lyssna och vara öppen till nya tankemönster har även brutit sig in. Intervjuer pekar mot att entreprenörer lägger in olika ord i vad som övergripande är snarlik dygd.</p><p>Syftet med den här uppsatsen är att studera vilka dygder framgångsrika entreprenörer besitter. Jag har även i denna uppsats befattat mig med frågan om dygden överhuvudtaget kan ha något med entreprenörer att göra. Mitt förslag till svar på den frågan har jag indirekt givit: dygd fungerar som ett kriterium även för duglighet, framåtanda och samhällsnyttig. Entreprenörerna som är intervjupersoner i det empiriska underlaget har olika ord att handskas med när det gäller dygd samt att innehållet på exempelvis kardinaldygderna flit, hederlighet och sparsamhet förklaras på lite olika sätt har respondenterna ändå likartad grundsyn på fenomenet.</p>
|
3 |
Entreprenöriella DygderPettersson, Tord January 2006 (has links)
Entreprenör har blivit ett ledord för att få Sverige på fötter, ett hopp om engagemang och framsteg. En mängd utbud av utbildningar och kurser inom området entreprenörskap och företagsuppstartande har skapats under det senaste decenniet. Uppsatsen visar på skillnaderna mellan entreprenören och nittonhundratalets egenföretagare, mellan entreprenören och kapitalisten, mellan entreprenören och lönearbetaren. För att åskådliggöra dessa skillnader används teorier av främst Schumpeter. De klassiska kardinaldygderna flit, duglighet och hederlighet har omformats till en något annorlunda skepnad. I dagens samhälle går det inte klassificera speciella dygder för entreprenörer där det tidigare existerade tre huvuddygder. Idag existerar det i stället flera olika dygder som entreprenörer använder sig av för att motivera handlingar eller att förklara engagemang. Olika branscher, företagskulturer och den fas företaget befinner sig i gör att både uppfattningen om rollen som entreprenör och dygderna skiljer sig från varandra. Idag handlar det om arbetsamhet, ärlighet och uppriktighet, men de sociala dygderna såsom empati, social kompetens och förmåga att lyssna och vara öppen till nya tankemönster har även brutit sig in. Intervjuer pekar mot att entreprenörer lägger in olika ord i vad som övergripande är snarlik dygd. Syftet med den här uppsatsen är att studera vilka dygder framgångsrika entreprenörer besitter. Jag har även i denna uppsats befattat mig med frågan om dygden överhuvudtaget kan ha något med entreprenörer att göra. Mitt förslag till svar på den frågan har jag indirekt givit: dygd fungerar som ett kriterium även för duglighet, framåtanda och samhällsnyttig. Entreprenörerna som är intervjupersoner i det empiriska underlaget har olika ord att handskas med när det gäller dygd samt att innehållet på exempelvis kardinaldygderna flit, hederlighet och sparsamhet förklaras på lite olika sätt har respondenterna ändå likartad grundsyn på fenomenet.
|
4 |
Dygden och dårskapen : En studie av mamsell Malmstedts översättningar från franska och latinGullstam, Maria January 2013 (has links)
Anna Maria Lenngren (née Malmstedt, 1754-1817) was an eminent poet in Sweden during the 18th century and she is still known as one of Stockholms Posten’s sharpest satirists. The early stage of her career as a translator, when she was recognised as “mamsell Malmstedt”, had a great impact on her following work, which has been largely neglected. This master’s thesis analyses her largest translations: Lucile (1776), Zemire och Azor (1778), Arsène (1779), and Dido til Eneas (1778), in comparison with their originals. Throughout the work with comparing the translations to their originals, it became clear that two expressions, often used to describe the female main characters in the texts, are frequently added and/or emphasized in mamsell Malmstedt’s translations: virtue (dygd) and folly (dårskap). Through these expressions, Malmstedt changes the stories and themes of the original texts, and through her use of virtue and folly in her translations, we get access to a background, to a world of ideas, that can give us a greater understanding of her own poems and of her thoughts about being a writing woman in Sweden during the 18th century. To develop a better understanding of this world of ideas, this thesis takes its starting-point in the history of virtue, and uses a feminist literary theory by Sandra Gilbert and Susan Gubar, which explains how and why women’s roles in literature, as either angels or monsters, have had a great impact on female writers throughout history. Gilbert and Gubar’s theories are of great interest for this thesis since the female main characters in Anna Maria Malmstedt’s translations, defined by either virtue or folly, could be seen as ancestors of the angelic and monstrous characters that Gilbert and Gubar are discussing.
|
5 |
Wonder Woman – den ultimata hjälten? : En karaktärsanalys av Wonder Woman i två olika gestaltningar med utgångspunkt från dygdeetik och hjälteresanÖhlund, Evelina, Kärsbo Svanerud, Louise January 2018 (has links)
Syftet med denna uppsats är först och främst att undersöka om Wonder Woman är en komplett hjälte. Utefter Aristoteles dygdeetik och Voglers hjälteresa analyserar vi filmen Wonder Woman från 2017 samt ett icke producerat manus med samma titel. I uppsatsens sista kapitel diskuterar vi sedan kring hur genus har påverkat Wonder Womans möjlighet att framstå som en komplett hjälte. I analysen kommer vi fram till att filmen i jämförelse med manuset är nästintill strukturellt perfekt gällande hjälteresan och ytterligare förstärks av användningen av dygder. Vidare anser vi att gestaltningen av filmens Wonder Woman har påverkats av de karaktärsdrag som originalkaraktären påvisade under 1940-talet. Vi kommer fram till att det är framförallt av dessa två anledningar, samt att hon inte förhåller sig till det maskulina superhjälteidealet, som gör att Diana kan betraktas som en ultimat hjälte vid filmens slut, men inte vid manusets.
|
6 |
Andligt ledarskap : en studie av tre konstruktionerKjellman, Rikard January 2023 (has links)
ABSTRACT The aim of this thesis is to explore notions of spiritual leadership in a church environment and how conceptions of spiritual leadership are discussed and presented by the three different authors, all clergy and scientists, Jackson W. Carrol, Tone Stangeland Kaufmann and Karin Johannesson. The conceptions of spiritual leadership is analysed through the theoretical perspective provided by Linda Trinkaus Zagzebski in Exemplarist Moral Theory. Spiritual leadership is discussed as a conception based on both an inner experience and behaviour in relation to its social and societal environment. According to the findings in this thesis, the virtue ethics of Exemparist Moral Theory provides opportunities to propose a suitable conception of spiritual leadership based on the use of exemplars from the biblical narrative, making active use of Scripture and its suggestions of egalitarian behaviour. It also presents some challenges discussing how inner and subjective experiences of spirituality manifests itself in actions, how it is to be regarded from an egalitarian perspective plus a recurring question of whether the presented conceptions are exceptional enough to stimulate emotions and be consequently admired. The findings in this thesis, through the perspective of Exemplarist Moral Theory, therefore indicates a certain direction for spiritual leaders in church which is to act virtuous in accordance with the biblical narrative, with Jesus Christ as its foremost exemplar. Keywords: Spiritual leadership, exemplar, virtue, Jackson W. Carrol, Tone Stangeland Kaufmann, Karin Johannesson.
|
7 |
Den Stilla Anden : En jämförande studie av tålamodets teologi hos Søren Kierkegaard och St Peter av Damaskus / The Gentle Spirit : A comparative study of the theology of patience in Søren Kierkegaard and St Peter of DamascusSterner, Fredrik January 2024 (has links)
Diagnosing a contemporary societal lack in regards to the foundational virtue of patience, this comparative study of Søren Kierkegaard’s three upbuilding discourses To Gain One’s Soul in Patience, To Preserve One’s Soul in Patience and Patience in Expectancy (1844) is studied in relation to the work of St Peter of Damascus in the eastern orthodox writings of the Philokalia (12th century A.D.). The author seeks to trace differences and similarities in between the two authors, in order to explore the possible occurrence of a shared virtue ethic on the subject of patience, bridging east end west across history and church tradition. The thesis makes a brief historical presentation of the Philokalia, wherein it treats the practise of virtuous patience in the eastern orthodox tradition and lays out an outline of the thematic treatment of patience in the writings of St Peter of Damascus. It further presents a basic overview of Kierkegaardian theology in relation to patience before it explores the three discourses through a comparative analysis, followed by a discussion where similarities and differences are traced. Similarities are treated in a schematic manner under general themes of hesychia, man and God, patience and the virtues, discrimination, kenosis, the fragmentation of impatience, impatience and society and the ontological status of patience. Differences are traced to general historical and traditional contexts. The Philokalia, being as it is, intertwined within the orthodox ecclesiastical and traditional understanding, and Kierkegaard as a critical protestant searching for Christian roots. The thesis finishes with the conclusion that the main themes emerging in Kierkegaard’s three discourses on patience are broadly congruent with the writings of St Peter of Damascus in The Philokalia. The main differences found in between the two being those of historical, ecclesiastical and traditional nature.
|
8 |
Hushållningens dygder : Affektlära, hushållningslära och ekonomiskt tänkande under svensk stormaktstid / The Virtues of householding : Economic Thought and the Theories of Passions and of Householding in seventeenth-century SwedenRunefelt, Leif January 2001 (has links)
A basic assumption in the thesis is that every economic as well as political and ethical doctrine contains a conception of man, and, thus, that this conception needs to be scrutinised in order to achieve deeper understanding of the doctrine. The purposes of the thesis is (1) to account for conceptions of man within the rarely studied Swedish seventeenth-century economic thought, (2) to examine how conceptions of man and of society influence and shape this thought, and (3) to do this from a synchronous approach, by which emphasis is laid on economic thought as an integral part of the intellectual culture of the epoch. In chapter 2 is explored the conception of man as expressed in economic thought. Man is conceived as selfish and irrational. In chapter 3, this conception is explained as it is placed within a wider context, the most common psychological theory of the epoch, the theory of the passions, which is thoroughly examined. Chapter 4 consists of an analysis of the theory of householding, as it was expressed in the literature of the epoch. It is shown that this theory, not focused on by earlier research, to a large extent is a part of ethics and a prolongation of the theory of passions. The householder or “house-father” is obliged to control his own as well as the other household-member’s passions, and to maintain the hierarchical order within the household. Chapters 5 to 8 deal with the central areas within economic thought. These areas are domestic production and trade (ch. 5), the sumptuary laws and attitudes towards luxury (ch. 6), the use of the concept of free trade (ch. 7) and the issues of idleness and employment (ch. 8). It is shown that the king or government is viewed as the “house-father” of the realm, and that the core of the theory of the passions, the taming of the passions through reason and virtue, is vital also within economic thought, in which four virtues were central: justice, diligence, temperance and frugality; the same virtues as in the theory of householding.
|
9 |
Identitet och enhet : En analys av ”Andens frukt” i Gal 5:22–23 / Identity and Unity : A Rhetorical Analysis of “The Fruit of the Spirit” in Galatians 5:22–23Svensson, Stina January 2021 (has links)
No description available.
|
10 |
Till försvar av giljotinen : En normativ studie om det jakobinska skräckväldet i revolutionära Frankrike 1793–1794 / In defense of the guillotine : A normative study of the Jacobin reign of terror in revolutionary France 1793–1794Olsson, Elias January 2021 (has links)
B-uppsats i statsvetenskap av Elias Olsson, vt-2021, Handledare: Alesia Rudnik. ”Till försvar av giljotinen, En normativ studie om det jakobinska skräckväldet i revolutionära Frankrike 1793–1794” Syftet med denna studie är att utforska hur Robespierre argumenterade för användningen av statligt revolutionärt våld i syftet att grundlägga ett nytt politiskt system, och utveckla hur dessa begrepp uppstår i en modern kontext. Utifrån detta konstrueras ett normativ rättfärdigande om konceptet revolutionär terror. Skräckväldet antas beteckna perioden mellan den 5 september 1793 till och med Thermidorkrisen i juli 1794. Frågeställningar för studien är A) utifrån vilka begrepp motiverade Robespierre användningen av terror? B) På vilka sätt uppstår statligt våld och de filosofiska begreppen som statsvetenskapliga koncepter i en modern kontext? Och C) Vilka slutsatser kan man dra från den franska revolutionen när det gäller dessa koncepter? Detta genom en normativ analys i egentlig mening varpå argumentation är av en deontoligsk och pragmatisk karaktär. Centralt källmaterial för studien är ”In Defense of the Terror: Liberty or Death in the French Revolution” (2016), av Sophie Wahnich: Lawrence Stone ”Theories of Revolution” (1966): Jack Goldstone ”The Comparative and Historical Study of Revolutions” (1982): ”Slavoj Žižek presents Robespierre: Virtue and Terror” av Slavoj Žižek (2017): Jean-Jaques Rousseaus ”The Social Contract” (1998). Utifrån de teorier och begrepp utvecklade av Rousseau och Robespierre, hävdas användning av terror vara en nödvändig och rationell handling för att bevara det republikanska styret och sprida nya politiska värden, det beskrivs som det grundläggande brottet för borgerlig demokrati. Begreppen och konceptet terror blir relevanta med den arabiska våren, både i dess framsteg och misslyckanden. Rörelsen av protester hävdas ha förlorat sitt momentum i avsaknad av revolutionära alternativ, i avsaknad av att omfamna terror. Det består fortfarande många frågor angående revolutionär politik. Dess hur och varför, men även också om vad framtidens sociala fördrag kan tänkas innehålla. Nyckelord: jakobinklubben; Jakobiner; volonté générale; suveränen; sociala fördraget; dygd; terror; skräckvälde
|
Page generated in 0.0413 seconds