1 |
Elevdemokrati : - En kvalitativ studie om fyra rektorers syn på ett elevråds förutsättningar och funktion i skolan / Student democracy : - A qualitative study on four principals’ view on a student council conditions and function in school.Asanoska, Selma, Strömbäck, Malin January 2010 (has links)
<p>Syftet med den här studien är att få fördjupad kunskap om rektorers syn på ett elevråds försättningar och funktion i skolan. Utifrån syftet vill vi undersöka rektorers syn på elevinflytande och elevråd samt möjligheter och hinder för realisering. Vi vill även undersöka rektorers syn på lärares roll samt sin egen roll i arbetet med elevinflytande. I studien använder vi oss av en kvalitativ forskningsmetod av semi-strukturerad karaktär. Intervjuer med fyra rektorer, utgjorde underlag för studien. Studiens resultat visar att rektorerna har en positiv syn på elevinflytande och anser att elevråd innehar en viktig funktion i skolan. De hinder som rektorerna upplever finns är bland annat långsamma processer, eleverna själva och tiden. Möjligheterna anger de vara motivation för lärande, övning i demokrati samt goda relationer. Lärare är en förutsättning i arbetet med elevinflytande och även om rektorerna bär huvudansvaret, betonas samarbete i skolan för att aktivt elevinflytande ska gynnas och realiseras.</p>
|
2 |
Elevråden, en övningsuppgift i demokrati?Dyrvik, Helena, Hedgren, Linda January 2005 (has links)
<p>Vi har i vår studie frågat ledamöterna i Sveriges riksdag 2004 om de har deltagit i elevrådsarbete under sin skoltid, och om vilka inslag i arbetet de upplevt som positiva respektive negativa i sammanhanget. Vi använde en kvantitativ metod där vi ställde frågor genom att i enkätform kontakta samtliga riksdagsledamöter i Sveriges riksdag. Hälften av de tillfrågade svarade på vår enkät och av dessa angav knappt hälften (70 personer) att de varit engagerade i elevrådet. Om det skulle motsvaras av liknande värden inom politikerkåren som helhet, ett elevrådsdeltagande på drygt 40 %, skulle det vara en uppseendeväckande hög siffra. Det finns inte underlag för ett sådant antagande genom vår studie. Faktorer som vilja till samhällsengagemang, samarbetsförmåga och förståelse för hur samhället och hur arbetet i en demokratisk organisation fungerar, fick höga siffror. Det fick också faktorer som självkänsla och personlig utveckling. Inte minst viktiga ser vi de svar som pekar på negativa upplevelser, även om dessa är färre: maktlöshet och besvikelse. Vi tror att det finns fördelar om man anlägger ett sociokulturellt perspektiv på lärandet för att ge de unga ett demokratiskt förhållningssätt; det är genom att leva i en demokratisk miljö man fostras till demokrat. Vuxenvärldens bemötande av elevrådsarbetet är avgörande enligt det synsättet. Vi tror oss dock kunna se att för de enskilda f d elevrådsmedarbetarna har arbetet som elevernas valda representanter varit positivt, samtidigt som några har pekat på den maktlöshet de unga eleverna många gånger har i vår demokrati. De får den makt de vuxna är villiga att ge dem.</p>
|
3 |
Demokratiutbildning i den svenska grundskolan / Education in democracy in Swedish primary schoolKarlsson, Magnus January 2007 (has links)
<p>Sammanfattning</p><p>När informationssamhället avlöste det gamla industrisamhället krävdes en ny sorts grundskoleutbildning i Sverige. En målstyrd läroplan (Lpo94) utarbetades och infördes med start läsåret 1995/1996. Elevernas demokratiska fostran är en av de centrala frågorna i Lpo94.</p><p>Lpo 94 säger att undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt deltaga i samhällslivet. Skolan ska alltså fostra demokratiska medborgare som känner till och kan engagera sig i hur samhället är uppbyggt och hur det styrs. Syftet med denna uppsats har varit att titta på hur intentionerna i Lpo 94 uppfylls vad gäller det formella elevinflytandet på svenska grundskolor?</p><p>Den här uppsatsen undersöker det formella elevinflytandet på tre svenska grundskolor. Dels har skolornas dokumentering kring detta undersökts och dels har det genomförts en enkätundersökning bland eleverna.</p><p>Det har visat sig att skolornas dokumentering kring detta är bristfällig. Intentionerna i Lpo94 speglas inte helt i dessa dokument och dessa intentioner förs inte alls över till eleverna. Många elever är omedvetna om vad målet med formellt elevinflytande är och vissa elever känner inte ens till att det finns ett formellt elevinflytande. Skolornas utbildning i demokrati behöver således bli bättre och tydligare.</p> / <p>Abstract</p><p>As the information society replaced the old industrial society, a new ground education was needed in Sweden. A target-based national curriculum (Lpo94) was prepared and implemented starting the school year 1995/1996.</p><p>Lpo 94 states that the education should be practised in democratic forms and prepare the pupils for an active participation in the society. By means the school should form democratic citizens who are aware of, and can involve in how the society is structured and managed. The purpose of this essay has been to have a closer look at how the intentions of Lpo94 have been complied as in regards of the formal student influence in Swedish schools.</p><p>This essay investigates the formal student influence in three Swedish schools. It looks into the schools documentation in this matter, as well as performed a poll among the pupils.</p><p>As it turns out the schools documentation in this matter is absent. The Lpo94 intentions do not show in these documents, and the intentions are not passed on to the students. Several students are unaware of the target with a formal student influence and many students are unaware of the fact that there exists such. The schools education in democracy needs to be better and clearer.</p>
|
4 |
Elevråden, en övningsuppgift i demokrati?Dyrvik, Helena, Hedgren, Linda January 2005 (has links)
Vi har i vår studie frågat ledamöterna i Sveriges riksdag 2004 om de har deltagit i elevrådsarbete under sin skoltid, och om vilka inslag i arbetet de upplevt som positiva respektive negativa i sammanhanget. Vi använde en kvantitativ metod där vi ställde frågor genom att i enkätform kontakta samtliga riksdagsledamöter i Sveriges riksdag. Hälften av de tillfrågade svarade på vår enkät och av dessa angav knappt hälften (70 personer) att de varit engagerade i elevrådet. Om det skulle motsvaras av liknande värden inom politikerkåren som helhet, ett elevrådsdeltagande på drygt 40 %, skulle det vara en uppseendeväckande hög siffra. Det finns inte underlag för ett sådant antagande genom vår studie. Faktorer som vilja till samhällsengagemang, samarbetsförmåga och förståelse för hur samhället och hur arbetet i en demokratisk organisation fungerar, fick höga siffror. Det fick också faktorer som självkänsla och personlig utveckling. Inte minst viktiga ser vi de svar som pekar på negativa upplevelser, även om dessa är färre: maktlöshet och besvikelse. Vi tror att det finns fördelar om man anlägger ett sociokulturellt perspektiv på lärandet för att ge de unga ett demokratiskt förhållningssätt; det är genom att leva i en demokratisk miljö man fostras till demokrat. Vuxenvärldens bemötande av elevrådsarbetet är avgörande enligt det synsättet. Vi tror oss dock kunna se att för de enskilda f d elevrådsmedarbetarna har arbetet som elevernas valda representanter varit positivt, samtidigt som några har pekat på den maktlöshet de unga eleverna många gånger har i vår demokrati. De får den makt de vuxna är villiga att ge dem.
|
5 |
Elevdemokrati : - En kvalitativ studie om fyra rektorers syn på ett elevråds förutsättningar och funktion i skolan / Student democracy : - A qualitative study on four principals’ view on a student council conditions and function in school.Asanoska, Selma, Strömbäck, Malin January 2010 (has links)
Syftet med den här studien är att få fördjupad kunskap om rektorers syn på ett elevråds försättningar och funktion i skolan. Utifrån syftet vill vi undersöka rektorers syn på elevinflytande och elevråd samt möjligheter och hinder för realisering. Vi vill även undersöka rektorers syn på lärares roll samt sin egen roll i arbetet med elevinflytande. I studien använder vi oss av en kvalitativ forskningsmetod av semi-strukturerad karaktär. Intervjuer med fyra rektorer, utgjorde underlag för studien. Studiens resultat visar att rektorerna har en positiv syn på elevinflytande och anser att elevråd innehar en viktig funktion i skolan. De hinder som rektorerna upplever finns är bland annat långsamma processer, eleverna själva och tiden. Möjligheterna anger de vara motivation för lärande, övning i demokrati samt goda relationer. Lärare är en förutsättning i arbetet med elevinflytande och även om rektorerna bär huvudansvaret, betonas samarbete i skolan för att aktivt elevinflytande ska gynnas och realiseras.
|
6 |
Demokratiutbildning i den svenska grundskolan / Education in democracy in Swedish primary schoolKarlsson, Magnus January 2007 (has links)
Sammanfattning När informationssamhället avlöste det gamla industrisamhället krävdes en ny sorts grundskoleutbildning i Sverige. En målstyrd läroplan (Lpo94) utarbetades och infördes med start läsåret 1995/1996. Elevernas demokratiska fostran är en av de centrala frågorna i Lpo94. Lpo 94 säger att undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt deltaga i samhällslivet. Skolan ska alltså fostra demokratiska medborgare som känner till och kan engagera sig i hur samhället är uppbyggt och hur det styrs. Syftet med denna uppsats har varit att titta på hur intentionerna i Lpo 94 uppfylls vad gäller det formella elevinflytandet på svenska grundskolor? Den här uppsatsen undersöker det formella elevinflytandet på tre svenska grundskolor. Dels har skolornas dokumentering kring detta undersökts och dels har det genomförts en enkätundersökning bland eleverna. Det har visat sig att skolornas dokumentering kring detta är bristfällig. Intentionerna i Lpo94 speglas inte helt i dessa dokument och dessa intentioner förs inte alls över till eleverna. Många elever är omedvetna om vad målet med formellt elevinflytande är och vissa elever känner inte ens till att det finns ett formellt elevinflytande. Skolornas utbildning i demokrati behöver således bli bättre och tydligare. / Abstract As the information society replaced the old industrial society, a new ground education was needed in Sweden. A target-based national curriculum (Lpo94) was prepared and implemented starting the school year 1995/1996. Lpo 94 states that the education should be practised in democratic forms and prepare the pupils for an active participation in the society. By means the school should form democratic citizens who are aware of, and can involve in how the society is structured and managed. The purpose of this essay has been to have a closer look at how the intentions of Lpo94 have been complied as in regards of the formal student influence in Swedish schools. This essay investigates the formal student influence in three Swedish schools. It looks into the schools documentation in this matter, as well as performed a poll among the pupils. As it turns out the schools documentation in this matter is absent. The Lpo94 intentions do not show in these documents, and the intentions are not passed on to the students. Several students are unaware of the target with a formal student influence and many students are unaware of the fact that there exists such. The schools education in democracy needs to be better and clearer.
|
7 |
Elevdemokrati/Students' democracyJensen, Cecilia, Persson, Ingrid January 2007 (has links)
Syftet med examensarbetet har varit att undersöka om klassråd och elevråd är fungerande demokratiska fora. Arbetet innehåller en enkätundersökning på tre skolor där vi vänt oss till elever i årskurs fem. Vi har även intervjuat klasslärarna i respektive klass. Resultatet av undersökningen visar att elever och lärare upplever klassråd och elevråd som bra demokratiska fora, men att den demokratiska processen upplevs som enklare i klassråd än i elevråd.
|
8 |
Hur fungerar demokratin i skolan? / How does democracy work in school?Gustafsson, Catarina January 1999 (has links)
<p>I det här arbetet har jag försökt att få en uppfattning om hur vi ska arbeta med demokrati i skolan. Jag har genom en litteraturstudie tagit reda på vad det står om demokrati i skolans styrdokument.Jag har också gjort en empirisk undersökning , där jag har undersökt hur elever, lärare och föräldrar ställer sig till eget ansvar och elevinflytande. Resultatet visar att elever idag har ganska litet inflytande över sin undervisning när det gäller arbetssätt och undervisningens innehåll. Lärarenkäten visade på att det ansvar eleven får ta i skolan, är i stort sett att kunna vara tyst i klassrummet och att kunna se till att material finns på rätt ställe vid rätt tillfälle. Föräldraenkäten visade att de flesta föräldrar ställde sig positiva till att deras barn arbetade med eget ansvar i skolan.</p>
|
9 |
Elevdemokratisering : Hur elever bidrar till att demokratisera sig själva genom ett elevrådSchilling, Jessica January 2008 (has links)
<p>Att undersöka möjligheterna att åstadkomma elevdemokratisering genom ett elevråd utgör studiens syfte. Detta mot bakgrund av den svenska skolans värdegrund som lyfter fram elevernas inflytande över sin utbildning, samt deras rättigheter att bli hörda, att organisera sig och att påverka sin vardag. Det åligger läraren att och föra över demokratiska värderingar samt att fostra demokratiska medborgare, enligt styrdokumenten. Elevrådet vid en gymnasieskola i Halland utgör studieobjektet för undersökningen, som granskas genom de mötesprotokoll, informationsbroschyrer och affischer som producerats under dess första verksamhetsår. Metoden för materialinsamling och dess bearbetning har sin utgångspunkt i teorier som presenteras inom ramen för demokrati- och pedagogikforskning inom den svenska skolan. Vid sidan av de skriftliga dokumenten förs även informella samtal med medlemmar i elevrådet samt pedagoger vid skolan. Materialet väljs ut och valideras i förhållande till teorier kring demokratins form, innehåll och värde. Därefter belyses elevrådets arbete vid den specifika skolan, utifrån en pedagogisk teori om deliberativ skoldemokrati, grundat på dialog och samförstånd mellan både elever och lärare. Det är de främsta argumenten som ska föregå lärarens auktoritet eller andra statusaspekter. Det företagsamma lärandet är en relativt ny pedagogik och elevrådets arbete utvärderas utifrån en rad sociala färdigheter, som kan sammankopplas med elevernas möjligheter att demokratisera sig själv och övriga elever vid skolan, genom elevrådsverksamheten. Resultatet visar på de pedagogiska metodernas avgörande betydelsen för att implementera demokratiska värderingar och arbetsmetoder hos eleverna, som möjliggör uppnåendet av en elevdemokratiserande skolutveckling. Därifrån kan elever, lärare och skolledning arbeta integrerat, vid sidan av varandra för en skolutveckling utifrån ett elevperspektiv.</p>
|
10 |
Hur fungerar demokratin i skolan? / How does democracy work in school?Gustafsson, Catarina January 1999 (has links)
I det här arbetet har jag försökt att få en uppfattning om hur vi ska arbeta med demokrati i skolan. Jag har genom en litteraturstudie tagit reda på vad det står om demokrati i skolans styrdokument.Jag har också gjort en empirisk undersökning , där jag har undersökt hur elever, lärare och föräldrar ställer sig till eget ansvar och elevinflytande. Resultatet visar att elever idag har ganska litet inflytande över sin undervisning när det gäller arbetssätt och undervisningens innehåll. Lärarenkäten visade på att det ansvar eleven får ta i skolan, är i stort sett att kunna vara tyst i klassrummet och att kunna se till att material finns på rätt ställe vid rätt tillfälle. Föräldraenkäten visade att de flesta föräldrar ställde sig positiva till att deras barn arbetade med eget ansvar i skolan.
|
Page generated in 0.0632 seconds