Spelling suggestions: "subject:"grönytor"" "subject:"grönyta""
11 |
En kartläggning av ekosystemtjänster kring Södra Munksjön och appliceringen av grönytefaktor i Jönköping / A mapping of ecosystem services in Södra Munksjön and the application of green area ratio in JönköpingGarneij, Cecilia, Johansson, Patricia January 2017 (has links)
Syfte: Städer behöver grönska, ekosystem och ekosystemtjänster. Grönytefaktor (GYF) är ett verktyg som säkerställer grönska i urbana miljöer. Jönköpings kommun ska som del i sin stadsutveckling av Södra Munksjön inkludera GYF i sin grönstrukturplan. För att utforma en GYF-modell måste man veta platsens förutsättningar och målbilden för staden. Denna studie syftar till att kartlägga de ES som finns i området idag samt vilka som bör skapas, skyddas, stärkas eller rent av skippas i den nya stadsdelen. Vidare studeras även hur den lokala GYF-modellen kan användas i andra områden i Jönköpings kommun. Metod: En kvalitativ studie har genomförts med hjälp av metoderna litteraturstudie, dokumentanalys, observation och intervjuer. Med utgångspunkt i Ekosystemtjänster i stadsplanering - en vägledning framtagen av ℅ city har ekosystemtjänster identifierats. Intervjuer har genomförts med landskapsarkitekter som arbetat med GYF i sammanhang som liknar det Södra Munksjön och Jönköpings kommun står inför. Resultat: Kartläggningen av ekosystemtjänster i Södra Munksjön visar att de flesta tjänsterna på ℅ citys lista kan identifieras och att de kulturella tjänsterna bör premieras i den GYF-modell som ska utformas för området. För att den lokala GYF-modellen ska kunna appliceras på andra områden underlättar det om modellens formuleringar är generella och kompletteras med separat platsspecifik information. För att GYF ska ge bra resultat är dock uttalade och formulerade mål att styra mot den viktigaste faktorn. Konsekvenser: Genom god planering kan en och samma lösning gynna flera ekosystemtjänster samtidigt, vilket rekommenderas i stadsmiljö. Slutsatsen är därför att fokus bör ligga på kulturella ekosystemtjänster och mångfunktionalitet som resulterar i att alla tjänster gynnas. Då GYF är ett nytt verktyg för Jönköping är det av stor vikt att inkludera berörda aktörer och byggherrar i ett tidigt skede. Begränsningar: Den kartläggning av ekosystemtjänster som gjorts i Södra Munksjön har utgått från en geografisk plats och dokument knutna till denna vilket gör att resultatet är begränsat till Södra Munksjön. Av den analys och diskussion som förs gällande hur en GYF-modell kan tas från ett aktuellt område till att appliceras på andra platser kan dock tas vidare av städer som planerar att använda GYF eller vill utveckla en befintlig GYF-modell. / Purpose: Cities need greenery, ecosystems and ecosystem services. Green area ratio (GAR) is a tool that ensures greenery in urban environments. As a part of its urban development of the new city area Södra Munksjön the municipality of Jönköping will include GAR in the local plan for green structure. In order to design a GAR model, one must know the conditions of the site and vision of the city. This study aims to map the ecosystem services located in the area today as well as the ecosystem services that can be created, protected, strengthened or skipped in the new city area. Furthermore, it is also investigated how the local GAR model can be used in other areas in Jönköping municipality. Method: A qualitative study has been conducted with the help of literature studies, document analysis, observation and interviews. With starting point in the model of guidance on ecosystem services in city planning from ℅ city ecosystem services has been identified. Interviews have been conducted with landscape architects with experience from working with GAR in a context similar to the one in Jönköping. Findings: The mapping of ecosystem services in the area of Södra Munksjön shows that most services from ℅ city can be identified and that the cultural ecosystem services should be premiered in the GAR model designed for the city area. In order for the local GAR model to be applied in other areas, it's easier if the formulations in the model are general and supplemented with separate site-specific information. However, in order for GAR to produce good results the most important factor is to have stated and well formulated goals to aim for. Implications: Through good planning, one solution can benefit several ecosystem services at the same time, which is recommended in urban environments. Thus the conclusion is that focus should lay on cultural ecosystem services and multi-functionality that result with all services benefiting. Since GAR is a new tool for Jönköping, it is of great importance to include stakeholders and building contractors at an early stage. Limitations: The mapping of ecosystem services made in Södra Munksjön has been based on a geographical location and documents linked to this place, which means that the results are limited to Södra Munksjön. However, the analysis and discussion of how a GAR model can be taken from a current area to be applied elsewhere could be taken on by cities that are planning to use GAR or want to develop an existing GAR model.
|
12 |
Ekosystemtjänster i stadsplanering / Ecosystem services in urban planningEngelin Edvinsson, Tobias January 2016 (has links)
Ekosystemtjänster är ett relativt nytt begrepp inom fysisk planering och kan beskrivas som de olika gratistjänster människan får från jordens olika ekosystem. Utan dessa gratistjänster skulle jorden inte vara en beboelig plats för människan. Därför är tjänsterna vi får från naturen livsavgörande för vår och andra arters existens. Men trots att ekosystemtjänster är av oerhört värde för mänskligheten och dess socioekonomiska samhälle saknas det idag kunskap om detta område - inte minst inom fysisk planering. Dessa tjänster saknar, vad man kallar, ett marknadsvärde vilket har lett till att det är svårt att uppskatta det ”riktiga värdet” av de tjänster vi får från naturen. Hur sätter man ett värde på exempelvis fördelarna med pollinering, stadsodlingar, de psykiska och fysiska fördelarna med urbana grönytor samt den naturliga vatten- och luftrening som ständigt sker? Det är ingen lätt fråga att besvara. Okunskap om ekosystemens olika tjänster kan få förödande konsekvenser i en allt mer globaliserad värld med ekonomier som ständigt växer. Där majoriteten av världens befolkning bor i städer som växer både på bredden och på höjden samtidigt som jorden står inför globala klimatförändringar med varmare klimat, kraftigare nederbörd et cetera. Ekosystemtjänster har visat sig användbara i många av dessa fall, om de används på rätt sätt. Ekosystemtjänster renar exempelvis vår luft i täta städer, de reglerar temperaturer i städer, de kyler byggnader under heta sommardagar, de har ett rekreativt värde för människor och har även visat sig effektiva för att motverka stress och andra psykiska sjukdomar. Fördelarna är många och kunskap om hur de kan användas på bästa sätt kan ge stora samhällsvinster. Fysisk planering är ett av de främsta medlen för att kunna hantera och nyttja ekosystemtjänsterna på lämpligast sätt. Men trots detta saknas det idag kunskap bland planerare inom detta område. Med min uppsats hoppas jag därför kunna bidra till att väcka fler planerares, arkitekters, politikers och andra aktörers intresse för att förstå värdet av att använda ekosystemtjänster inom stadsplanering. / Ecosystem services are a quite new notion within urban planning and it can be described as those services the human get for free from the Earth´s different ecosystems. Without these free services the Earth would have been uninhabitable. Thereof the services we get from the nature are vital for our own and for other species existence. However, despite the great value and impact ecosystem services have to humanity and our socioeconomic society there is lack of knowledge within this field and urban planning is not an exception. Ecosystem services do not have any market value and this has lead to difficulties to understand the ”real value” of the services we get from the nature. For instance, how do we value pollination, the benefits of urban farming, the physical and mental benefits of urban green areas or the value of natural purification of water and air et cetera? It is not an easy question to answer. Lack of people´s knowledge regarding the benefits of ecosystem services can have devastating consequences. Especially in a globalised world where the majority of the people in the world live in cities and at the same time when the Earth is facing global warming. However, ecosystem services have proved to be very efficient if they are used the right way. For example, ecosystem services purify the air from impurities and regulate the temperature in our cities, cooling down buildings during hot summer days, they also have a recreational value and have proved to cure stress and other diseases. The benefits are many and if we possess the knowledge of these services and are able to control them in the very best way it can give back social benefits. Urban planning is one of the main means to manage and use the ecosystem services in the best way. Despite this, many urban planners don´t have enough with knowledge within this field. My wish with this dissertation is to contribute and share my knowledge to other planners, architects, politicians and other operators who work with urban planning in a daily basis. I want to grow a seed of interest and write about the importance of why we shoud be using ecosystem services within urban planning.
|
13 |
Utvärdering av urbana ekosystemtjänster: Verktyg och certifieringssystem. / Assessment of Urban Ecosystem Services: Tools and Certification Systems.Lindgren, Sofia January 2013 (has links)
Denna rapport behandlar utvärdering av urbana ekosystemtjänster på stadsdelsnivå. Eftersom ökad urbanisering leder till ökad belastning på urbana ekosystem är det viktigt att både exploatering och etablering av grönområden sker på ett hållbart sätt där ekologiska, sociala och ekonomiska faktorer inkluderas. Detta kan delvis uppnås genom att villkor i verktyg och certifieringssystem inkluderar aspekter för urbana ekosystemtjänster. Det undersökts hur certifieringssystemen BREEAM Communities och CASBEE for Urban Development samt verktyget Grönytefaktormetoden behandlar sådana urbana ekosystemtjänster. Analysen utgår från en föreslagen kategorisering av urbana ekosystemtjänster. Detta kompletteras med ett eget ramverk som utvidgar och förtydligar otillräckligt hanterade ekosystemtjänster och närliggande aspekter. Resultatet visar att ytterligare ekosystemtjänster kan inkluderas i de undersökta metoderna och en kategorisering av urbana ekosystemtjänster förslås. / This report discusses assessment of urban ecosystems services in the scale of city districts. Since intensified urbanisation increases the pressure on urban ecosystems it is of importance that development projects in green areas is sustainable with inclusion of ecological, social and economic aspects. This can in part be achieved through requirements in tools and certification systems that include aspects for urban ecosystem services. An investigation of how the certification systems BREEAM Communities and CASBEE for Urban Development as well as the tool Grönytefaktormetoden deal with such urban ecosystem services is made. The analysis is based on a suggested categorisation of urban ecosystem services. This is complemented by an own framework that expands and clarifies insufficiently treated ecosystem services and adjacent aspects. The result shows that further ecosystem services can be included in the investigated methods and a categorisation of urban ecosystems services is suggested.
|
14 |
Lastbilsanläggning 2.0 : En hållbarhetsstudie inom energi av en specialiserad industribyggnad / Truck building 2.0 : A sustainability study within energy of a specialized industrial buildingHygerth, Karolina January 2018 (has links)
Industribyggnader är en del av den växande konsumtionen av energi enligt energimyndigheten i Sverige, vilket innebär att det sätts krav på energianvändningen. Därför finns det ett behov av att sänka energibehov och bygga med fokus på hållbarhet. Syftet med denna studie var att undersöka energianpassningar som främjar en ekonomisk hållbarhet. Undersökningen genomfördes som en fallstudie av en befintlig lastbilsanläggning, där möjliga energianpassningar efterforskades för att förbättra hållbarheten för byggnadens energibehov. De metoderna som användes var flera energi och miljöfokuserade multikriterieanalyser och energiberäkningar. Multikriterieanalyserna gav både ett förbättrat klimatskal och värmekälla, vilket bidrog till ett lägre energikrav för lastbilsanläggningen. Utöver energidirekta lösningar gjordes ytterligare ändringar för att utöka hållbarheten för byggnadens framtid i miljöfrågan, till exempel etablering av grönytefaktor. Slutsatsen för studien var att det är möjligt att bygga en energianpassad lastbilsanläggning, på ett ekonomiskt hållbart sätt. Genom att etablera ett bergvärmesystem och byta till miljömässigt hållbara material i klimatskalet, finns det en återbetalningstid för lastbilsanläggningen som visar på en ekonomisk hållbarhet efter ca 18 år. / Industrial buildings are a part of the growing consumption of energy, according to the Swedish Energy Agency, which imposes demands on energy use. Therefore, there is a demand to reduce energy requirements and build with a focus on sustainability. The purpose of this study was to investigate energy adaptations that promote economic sustainability. The study was conducted as a case study of an existing truck building, where possible energy adjustments were investigated to improve the sustainability of the building's energy demands.The methods used were several energy and environmental-focused multicriteria analyzes and energy calculations. Multicriteria analyzes gave both an improved building envelope and heat source, which contributed to a lower energy requirement for the building. In addition to energy-based solutions, further changes were made to extend the sustainability of the building's future in the environmental issue, such as the establishment of a greenfactor.The conclusion of the study was that it is possible to build an energy-efficient truck building in a economically sustainable way. By establishing a geothermal heating system and switching to environmentally sustainable materials in the building envelope, there is a pay-back time for the truck building which shows an economic sustainability after about 18 years.
|
Page generated in 0.0294 seconds