Spelling suggestions: "subject:"informerade"" "subject:"informera""
1 |
Familjefunktion efter familjerådgivning:En jämförelse mellan traditionell familjerådgivning och familjerådgivning med Feedback Informerad TerapiKurspahic, Ina January 2022 (has links)
Syftet med föreliggande studie var att undersöka om skattad familjefunktion påverkades av parsamtal på familjerådgivning och om det förelåg någon skillnad i behandlingsutfall mätt med SCORE-15 beroende på om deltagarna gått i sedvanlig familjerådgivning eller familjerådgivning med inkludering av Feedback Informerad Terapi (FIT). Åttiotvå deltagare skattade familjefunktion vid inledning av familjerådgivningen. Trettioåtta undersökningsdeltagare skattade sin familjefunktion med SCORE-15 både före och efter parsamtal vid familjerådgivning. Av de 38 fick 18 (47.4%) familjerådgivning med FIT och 20 (52.6%) sedvanlig familjerådgivning. Resultatet visade en statistisk signifikant förbättring avseende skattning av total familjefunktion mätt med SCORE-15 före och efter familjerådgivning och en signifikant större förändring i SCORE-15 före och efter familjerådgivningen för de deltagare som fick sedvanlig familjerådgivning jämfört med FIT. Deltagarna i sedvanlig familjerådgivning hade dock en sämre familjefunktion inledningsvis, vilket innebar en större möjlighet till förbättring. Därutöver undersöktes genom fyra kvalitativa intervjuer familjerådgivares upplevelser av huruvida familjefunktion påverkas av familjerådgivning, med eller utan inkludering av FIT och huruvida de upplevde någon skillnad i behandlingsutfall beroende på om FIT inkluderas i familjerådgivningen. Familjerådgivare upplevde att familjefunktionen förbättrades efter familjerådgivning. Däremot upplevde de inte någon skillnad i behandlingsutfallen beroende på om individer fått familjerådgivning med FIT eller inte. Studiens begränsningar och de kliniska implikationerna diskuteras.
|
2 |
Physics-Informed Deep Learning for System Identification of Autonomous Underwater Vehicles : A Lagrangian Neural Network Approach / Fysikinformerad Djupinlärning för Systemidentifiering av Autonoma Undervattensfordon : Med Användning av Lagrangianska Neurala NätverkMirzai, Badi January 2021 (has links)
In this thesis, we explore Lagrangian Neural Networks (LNNs) for system identification of Autonomous Underwater Vehicles (AUVs) with 6 degrees of freedom. One of the main challenges of AUVs is that they have limited wireless communication and navigation under water. AUVs operate under strict and uncertain conditions, where they need to be able to navigate and perform tasks in unknown ocean environments with limited and noisy sensor data. A crucial requirement for localization and adaptive control of AUVs is having an accurate and reliable model of the system’s nonlinear dynamics while taking into account the dynamic environment of the ocean. Most of these dynamics models do not incorporate data. The collection of data for AUVs is difficult, but necessary in order to have more flexibility in the model’s parameters due to the dynamic environment of the ocean. Yet, traditional system identification methods are still dominant today, despite the recent breakthroughs in Deep Learning. Therefore, in this thesis, we aim for a data-driven approach that embeds laws from physics in order to learn the state-space model of an AUV. More precisely, exploring the LNN framework for higher-dimensional systems. Furthermore, we also extend the LNN to account for non-conservative forces acting upon the system, such as damping and control inputs. The networks are trained to learn from simulated data of a second-order ordinary differential equation of an AUV. The trained model is evaluated by integrating paths from different initial states and comparing them to the true dynamics. The results yielded a model capable of predicting the output acceleration of the state space model but struggled in learning the direction of the forward movement with time. / I den här uppsatsen utforskas Lagrangianska Neurala Nätverk (LNN) för systemidentifiering av Autonoma Undervattensfordon (AUV) med 6 frihetsgrader. En av de största utmaningarna med AUV är deras begränsningar när det kommer till trådlös kommunikation och navigering under vatten. Ett krav för att ha fungerande AUV är deras förmåga att navigera och utföra uppdrag under okända undervattensförhållanden med begränsad och brusig sensordata. Dessutom är ett kritiskt krav för lokalisering och adaptiv reglerteknik att ha noggranna modeller av systemets olinjära dynamik, samtidigt som den dynamiska miljön i havet tas i beaktande. De flesta sådana modeller tar inte i beaktande sensordata för att reglera dess parameterar. Insamling av sådan data för AUVer är besvärligt, men nödvändigt för att skapa större flexibilitet hos modellens parametrar. Trots de senaste genombrotten inom djupinlärning är traditionella metoder av systemidentifiering dominanta än idag för AUV. Det är av dessa anledningar som vi i denna uppsats strävar efter en datadriven metod, där vi förankrar lagar från fysik under inlärningen av systemets state-space modell. Mer specifikt utforskar vi LNN för ett system med högre dimension. Vidare expanderar vi även LNN till att även ta ickekonservativa krafter som verkar på systemet i beaktande, såsom dämpning och styrsignaler. Nätverket tränas att lära sig från simulerad data från en andra ordningens differentialekvation som beskriver en AUV. Den tränade modellen utvärderas genom att iterativt integrera fram dess rörelse från olika initialstillstånd, vilket jämförs med den korrekta modellen. Resultaten visade en modell som till viss del var kapabel till att förutspå korrekt acceleration, med begränsad framgång i att lära sig korrekt rörelseriktning framåt i tiden.
|
3 |
Att arbeta med det större systemet : Feedback-informerad terapi och nätverksterapi inom socialtjänsten / To Work with the Larger System : Feedback-Informed Treatment and Network Therapy in social servicesHjort, Erik January 2019 (has links)
The purpose of this paper is to investigate Feedback-Informed Therapy (FIT) (Miller & Bertolino, 2015) in the form of the Outcome Rating Scale (ORS) and Group Session Rating Scale (GSRS) scales when used in network therapy within the social services. The study is quantitative and is based on collected ORS and GSRS forms from 10 network therapies, including 94 people. The material is collected by network teams in four municipalities in Sweden; Norrköping, Enköping, Gothenburg and Botkyrka. The protagonists have completed an ORS on three occasions during the treatment period; before, during and after. The closest relatives, mainly parents, have made parallel estimates on the same occasions. In each network therapy, a network meeting and a follow-up network meeting have been held. All participants have completed a GSRS after the meetings. Of the study participants, 38% estimated a Clinical Significant Change in ORS after the network therapy. 50% estimated a positive change that did not exceed the limit of clinical significance. 12% estimated a small deterioration. In the cases of a Clinically Significant Change or major change, the meeting participants at the network meetings have estimated high on the GSRS (36.5 in the first meeting and 37.1 in the second meeting. In those cases with a small positive change or decrease, the participants have estimated lower on the GSRS (33.5 in first and 31.8 in others). The results indicate that network therapy gives a good effect if measured with ORS and that this effect appears early in the treatment. The study also indicates that the limit value for GSRS does not appear to be lower in Network Therapy than in other group therapy. Furthermore, the study points out that the network therapies that have network meetings with balance from the different sectors in the protagonist's life provide the best results both on the GRSR and ORS. / Syftet med denna uppsats är att undersöka Feedback-informerad terapi (FIT) (Miller & Bertolino, 2015) i form av skattningsskalorna Outcome Rating Scale (ORS) och Group Session Rating Scale (GSRS) när de används i nätverksterapi inom socialtjänsten. Studien är kvantitativ och utgår från insamlade ORS- och GSRS-formulär från 10 nätverksterapier som inkluderat 94 personer. Materialet är insamlat av nätverkslag i fyra kommuner i Sverige: Norrköping, Enköping, Göteborg och Botkyrka. Studiedeltagarna har fyllt i en ORS-skattning vid tre tillfällen under behandlingstiden; före, under tiden och efter. De närmast anhöriga, oftast föräldrar, har gjort parallella skattningar vid samma tillfällen. I varje nätverksterapi har det hållits ett nätverksmöte och ett uppföljande nätverksmöte. Samtliga deltagare har fyllt i en GSRS efter mötena. Av studiens deltagare skattade 38 % en klinisk signifikant förändring (KSF) på ORS efter nätverksterapin. 50 % skattade en positiv förändring som inte översteg gränsen för klinisk signifikans. 12 % skattade en försämring. I fallen med en klinisk signifikant förändring eller stor förändring har mötesdeltagarna på nätverksmötena skattat högt på GSRS (36,5 i första mötet och 37,1 i andra mötet. I de fall med liten positiv förändring eller minskning har deltagarna skattat lägre på GSRS (33,5 i första och 31,8 i andra). Resultaten pekar på att nätverksterapi ger god effekt om man mäter med ORS och att denna effekt visar sig tidigt i behandlingen. Studien pekar också på att gränsvärdet för GSRS inte verkar ligga lägre i Nätverksterapi än i annan gruppterapi. Vidare pekar studien på att de nätverksterapier som har nätverksmöten med balans från de olika sektorerna i huvudpersonens liv ger bäst resultat både på GRSR och ORS.
|
4 |
Mellan hopp och förtvivlan : En predikoanalys efter attentatet på Drottninggatan 2017 / Between hope and despair : A sermon analysis after the terrorist attack at Drottninggatan in 2017Brorsson, Caroline January 2023 (has links)
A sermon after a crisis or traumatic event requires great pastoral care. How do we put what happened into words? When things are so devastating that words are not enough? How do we speak about hope and despair in the midst of a crisis? This thesis aims to analyze sermons in the Church of Sweden after the attack on Drottninggatan, Stockholm, Sweden in 2017. Nine sermons held in the weeks following the attack have been analyzed. The theoretical background and theme of the analysis has been psychotraumatology and trauma-informed theology. The thesis’ process has been an inductive approach, as it begins in the material and then compares these against the selected aspects. The questions asked in the thesis are: “What qualities can be found in these sermons after the terrorist attack at Drottninggatan?“ As well as two sub-questions about the respective perspectives: “Which psychotraumatological perspectives were found in the sermons?” and “What perspectives of trauma-informed theology were found in the sermons?” The analysis of sermons and the answer to the first question resulted in five common themes: Responsibility and humanity, The terrorist attack and evil, The Bible and God, Despair and Hope. Based on this, both theoretical aspects have been used to analyze the results.
|
5 |
"...världens skridskotystnad före Bach" : historiskt informerad uppförandepraxis ur ett kontextuellt musikontologiskt perspektiv, belyst genom en fallstudie av Sonat i E-dur, BWV 1035, av J S Bach / "...the world in a skater's silence before Bach" : Historically Informed Performance in the Perspective of Contextual Musical Ontology, Illustrated through a Case Study of Sonata in E-major,BWV 1035, by J S BachEricsson, Lena Weman January 2008 (has links)
The aim of the present study is to explore the so-called historically informed performance movement, which also is my own musical performance tradition, from a general perspective grounded in musical philosophy. The discussions concerning this performance tradition have been dominated by different subjects, such as musical works, authenticity, intention and interpretation. The study focuses on Western art music where the performance of the music, the sounding realisation, of a notated work is central. Therefore, the performance in connection with the abovementioned subjects is of prime interest. This more overarching theme gave rise to the following questions: What factors can be considered decisive for whether a performance is a historically informed performance or not? How can these factors be identified? Does this mean that there are instructions in the music that I, as a musician, must obey? What does my artistic freedom look like? Where can I find it? The path to tentative answers to these questions is taken via theoretical discussions and the application of the theory in method and analyses as well as in interpretation.The theoretical perspective of the study is based on contextual musical ontology. The scientific theoretical framework, emanating from this ontology, is formulated in the field of social constructionism.The performance can, through this perspective, be identified as an indispensable part of the musical work, which also implies that the notated work itself is not sufficient to identify the work. Further, the emphasis on the context's importance for the performance in order to allow the performance to be of the work in question implies the necessity of awareness of the context of the work. This concept is deepened in the study through the emphasis on the importance for the performance, in a broad perspective, of the historical as well as the contemporary socio-cultural context. For the work itself this means that the identity of the work is unstable, it is constantly changing, since the different performances of the work that are parts of the work can never be identical. The perspective is based on social constructivist theories about knowledge. With contextual musical ontology as a point of departure, a strategy is formulated concerning analysis and investigation of a musical work. This strategy focuses on the notation, the instrumentation, and historical performance conventions. These three parts interact with one another and in the study they are formulated as being inseparable from the performance of the work.The theoretical part of the study is followed by a case study in which a sonata by Johann Sebastian Bach is studied from the articulated theoretical perspective. The case study contains an investigative part and an interpretative part. The work's notation is always in focus in the investigative and descriptive part, with emphasis on the socio-cultural context connected to the notation. Through the sounding interpretations, the different performances, the final chapter results in a summary of the study as a whole. / Syftet med föreliggande studie är att studera så kallad historiskt informerad uppförandepraxis, och därmed även min egen musikaliska inriktning, ur ett generellt musikfilosofiskt perspektiv. De olika begrepp och frågeställningar som kan sägas dominera diskussionerna kring denna framförandetradition är verk, autenticitet, intention och interpretation. I fokus för studien befinner sig musik inom den västerländska konstmusiktraditionen inom vilken framförandet av musik, den klingande realiseringen av ett noterat verk, är central. Därför står framförandet, i relation till ovan nämnda begrepp, i fokus. Detta mer övergripande tema leder fram till följande frågeställningar: Vilka faktorer kan betraktas som avgörande för att ett framförande kan betraktas som ett historiskt informerat framförande? Hur kan dessa faktorer identifieras? Innebär det att det finns instruktioner i musiken som jag som musiker måste följa? Hur ser min konstnärliga frihet ut? Var finner jag den? Vägen till tentativa svar på dessa frågor har gått via teoretiska resonemang, och applicering av teorin i såväl metod och analys som interpretation. Studiens teoretiska perspektiv och överbyggnad baseras på kontextuell musikontologi. Det vetenskapsteoretiska ramverket, utifrån denna ontologiska grund, formuleras inom ramen för den socialkonstruktionistiska tanketraditionen. Genom detta perspektiv kan framförandet av verket identifieras som en omistlig del av verket, vilket också innebär att enbart notationen inte är tillräcklig för att definiera verket. Vidare innebär teorins betoning av kontextens betydelse att ett framförande för att vara ett framförande av verket, medvetet måste förhålla sig till verkets kontext. Detta perspektiv fördjupas i studien genom att betona den socio-kulturella kontextens betydelse i ett större perspektiv, såväl den historiska som den nutida, för framförandet. För verket innebär det att dess identitet är föränderlig, då de olika framföranden som är en del av verket inte kan vara identiska. Denna syn baseras på socialkonstruktivistiska teorier om kunskapsbyggande. Med utgångspunkt i kontextuell musikontologi formuleras också en strategi för att analysera och undersöka ett verk utifrån notationen, instrumentationen och uppförandepraktiska konventioner, tre delar av verket som griper in i varandra och som konstateras vara omistliga att förhålla sig till vid ett framförande. Studiens teoretiska del åtföljs av en fallstudie där en sonat av Johann Sebastian Bach studeras utifrån det teoretiska perspektivet. Fallstudien består av en undersökande del och en tillämpande interpretativ del. För den undersökande, och i viss mån deskriptiva delen står verkets notation hela tiden i fokus, med tyngdpunkt på notationens socio-kulturella kontext. Det avslutande kapitlet resulterar, genom de klingande gestaltningarna av sonaten, i en sammanfattning av studien som helhet. Avhandlingens slutkapitel utgörs även av en CD. Den kan beställas genom registrator på Institutionen för musik och medier vid Luleå tekniska universitet. E-post: muh-registrator(at)ltu.se / Godkänd; 2008; 20081113 (ysko)
|
Page generated in 0.5771 seconds