Spelling suggestions: "subject:"kvotflyktingar"" "subject:"flykting""
1 |
"Jag är hemma här, jag känner stället" : Om att komma till en norrländsk inlandskommun som kvotflykting.Granström, Elin, Jonsson, Linda January 2012 (has links)
Inlandskommunerna är de kommuner som tar emot flest flyktingar per invånare. Mycket har forskats på temat integration men få studier har undersökt integration på mindre orter. Syftet med uppsatsen var att undersöka om kvotflyktingar över 18 år som bor i en liten kommun anser sig vara eller ha möjlighet att bli integrerade i den kommunen samt vad de anser att inegration är. Studien baserades på sex kvalitativa intervjuer med kvotflyktingar boende på två orter i en norrländsk inlandskommun. Teorier som använts i studien är KASAM samt teorier om integration.Resultatet visar att de som bodde i centralorten överlag var nöjda och kände sig integrerade medan de som bodde på den mindre orten tyckte att den var för liten och inte erbjöd tillräckliga integrationsmöjligheter. Informanterna beskrev anpassning som en förutsättning för integration. Det fanns en övergripande vilja hos dem att anpassa sig till det svenska samhället. Men de tyckte också att det krävs en ömsesidigt anpassning mellan dem och majoriteten för att en god integration ska ske. Resultatet visar att individer kan bli integrerade på en mindre ort om det finns tillräckliga integrationsmöjligheter såsom jobbmöjligheter och kontakt med ortsbor.
|
2 |
Att komma till Sverige : En kvalitativ studie om kvotflyktingars förkunskaper och upplevelser av den första tiden i det nya landetByström, Tina, Eriksson, Frida January 2014 (has links)
Syftet bakom föreliggande studie var att undersöka och analysera vilka förkunskaper som fanns hos kvotflyktingar innan de kom till Sverige. Därefter belysa deras upplevelser av det professionella mottagandet och sin första tid i Sverige, utifrån förkunskaperna de hade. Med den kvalitativa forskningsintervjun som utgångspunkt intervjuades sju individer i Örnsköldsviks kommun. Resultaten har sedan förklarats och förankrats med hjälp av etablerade teorier som människans behovshierarki och en känsla av sammanhang. Studiens huvudsakliga resultat är att intervjupersonerna hade väldigt begränsade förkunskaper om Sverige innan ankomst. Bland förkunskaperna återfanns viss kunskap om Sveriges demokrati, geografi, samt lagar och regler. Den begränsade förkunskapen hade enligt dem ingen negativ inverkan på deras upplevelse av det professionella mottagandet eller deras första tid i landet. Av störst betydelse för en positiv upplevelse av första tiden var istället, hur väl man kan ta till sig information om Sverige efter ankomst. Samt att få ett välutformat stöd för att utveckla de verktyg som behövs för att känna sig tillfreds i det nya landet.
|
3 |
Migrationsverkets uttagningar av kvotflyktingar : Hinder och utmaningar i uttagningsprocessenJonsson, Madelene, Englund, Anna January 2011 (has links)
Uppsatsens syfte var att undersöka hur Migrationsverkets handläggare upplever delegationsuttagning av kvotflyktingar. Vilka hinder och utmaningar stöter de på under arbetet i delegationsuttagningarna? För att uppnå syftet har vi använt oss av en kvalitativ e-mailintervju som vi skickat ut till handläggare på Migrationsverk runtom i Sverige som deltagit i uttagningar av kvotflyktingar. För att få mer förståelse för analysens resultat har vi använt oss av ett gräsrotsbyråkratiskt perspektiv. Perspektivet ger möjlighet till ökad förståelse för handläggarnas situation. Under arbetets gång har vi insett att handläggarna i sitt arbete stöter på många hinder och utmaningar, både i bedömningen om en flykting uppnår det svenska kraven för att bli en kvotflykting och i mer kringliggande orsaker.
|
4 |
Vidarebosättning : En demokratiprövande studie om uttagningen av kvotflyktingar / Resettlement : A study to examine the democratic values of the selection of quota refugeesNordström, Anna, Graungaard Lindahl, Lena January 2017 (has links)
The aim of this study is to investigate the dossier and delegation selections’ pros and cons and examine how the Swedish Migration Agency, in collaboration with UNHCR, work to ensure impartiality and efficiency. The study is based on two theories: the main one is Lennart Lundquist’s theory of democratic and economic values, which we combine with Michael Lipsky’s theory of “street-level bureaucrats” with the bottom-up perspective. By interviewing six people, differently involved in the selection of quota refugees - experts as well as administrators and managers - we arrive at the result that there are both positive and negative parts of the selections and both methods are needed. Democratic and economic values make the foremost sense and we have found that the Swedish Migration Agency works in a way to find a balance between them. This study provides practical knowledge concerning challenges the people working within this area might meet and how they work to solve them. Hopefully, it will inspire people to do more research within this area of interests for a more effective, democratic and equitable selection of quota refugees in the future.
|
5 |
De första åren i Sverige som kvotflykting : Om hantering av vardagen med beredskap för taktiska manövrer.Forssell, Kenneth January 2008 (has links)
ABSTRACT Syftet med denna studie är att ge en bild av hur kvotflyktingar uppfattar och praktiskt hanterar sin tillvaro, samt att identifiera olika taktiker/strategier som därvid använts. Empirin består av ostrukturerade intervjuer med 4 informanter, vilka tidigare mottagits som kvotflyktingar. Intervjuerna har transkriberats och kodats för analys. Kvalitativ metod har använts. Teoretiskt ramverk för analys har bestått av tre kopplade ingångar: 1. Scenen för handling. 2. Habitus. 3. Taktiska dispositioner. Empirin visar att informanterna uppskattar Sverige som Scen för handling. Sverige uppfattas som ett tryggt och välordnat land. Demokrati, yttrandefrihet, religionsfrihet och vänlighet beskriver kontexten. Avigsidorna är byråkrati och disciplinering. Informanternas tidigare erfarenheter inverkar tydligt på hanteringen av tillvaron. Informanterna betonar vikten att se och hitta möjligheter i Sverige. Resultatet visar att informanterna tillämpar ett förhållningssätt med beredskap för taktiska manövrer längs vägen. / <p>2008-06-04</p>
|
6 |
Etableringsprocessen för kvotflyktingar : En kvalitativ studie om interventioner och utmaningar i Malmö kommun för lyckad integrering av kvotflyktingar / The resettlement process for quota refugees : A qualitative study of interventions and challenges in Malmö municipality for successful integration of quota refugeesMedina, Kel, Taip, Emine January 2024 (has links)
The purpose of this study is to examine the interventions that Malmö multiplicity offers to individuals and families referred by the UN Refugee Agency forr esettlement, also known as quota refugees. Additionally, the study aimed to identify the establishment process, challenges and opportunities that occur duringthe integration process for both quota refugees and social workers who work with this group. A qualitative method was applied, and empirical data were collected through interviews with social workers and an socialeducator working at Malmö municipality. The data were categorized into four main themes: integration and establishment, interventions, challenges, and families with children. The empirical data from the informants were analyzed using Diaz's Integration Model (2017) and Antonovsky's Sense of Coherence (SOC) theory (2005) and were discussed in the context of previous research. The study addressed the following research questions: What specific interventions within Malmö municipality help facilitate the establishment and integration process for quota refugees? What challenges do professionals within Malmö municipality express regarding the establishment and integration of quota refugees into Swedish society? The study's results showed that interventions in Malmö multiplicity were divided into macro, meso, and micro levels. At the macro level, interventions included laws and guidelines from state agencies. At the meso level, municipal activities and organizations supporting various aspects of integration were included. At the micro level, interventions focused on direct support from social workers and socialeducator to quota refugees. Challenges for quota refugees included difficulties navigating bureaucratic systems, digitalization, previous experiences of authoritarian societies and individual factors of communication skills, work experiences, education and health. Professionals experienced challenges such as increased workload and collaboration to meet the needs of quota refugees and facilitate faster integration. However the greatest challenge lies in handling the macro and micro levels for everything to work.
|
Page generated in 0.036 seconds